GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומי מור: בוודאי, בזה אין ספק.
<שלומי מור: זה גם היום ניתן לא רק בבית, אז מבחינתנו זה ברור.
<שמרית שקד-גיטלין: בסדר גמור.
<שמרית שקד-גיטלין: אז אתם רוצים להשאיר את זה בבית אבל אתם מבהירים לפרוטוקול שאין כוונה לגרוע - -
<שלומי מור: אין כוונה לגרוע ממתן הטבות במקום אחר שאינו הבית, כפי שנעשה היום.
<שמרית שקד-גיטלין: אוקי, בסדר.
<שמרית שקד-גיטלין: אז אנחנו מצביעים?
אלי אלאלוף: הצבענו.
<שמרית שקד-גיטלין: הצבענו רק על התיקון.
<שמרית שקד-גיטלין: אתה רוצה להצביע על כל החוק?
אלי אלאלוף: לגבי כל החוק, מי בעד?
אלי אלאלוף: בעד – 2
אלי אלאלוף: החוק אושר.
אלי אלאלוף: אני שוב מודה לכם, לכל הנוכחים וגם מי שלא בא, כבודו אתנו, אנשי האוצר, שאפשרו לצוות שלנו.
אלי אלאלוף: לייעוץ המשפטי, להנהלת הוועדה ולביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: אנחנו מתחילים, ברשותכם.
אלי אלאלוף: היום ה-30.6.2016, כ"ד בסיוון התשע"ו, השעה עשר ושמונה דקות.
אלי אלאלוף: אני מתנצל, כרגיל, בגלל האיחור.
אלי אלאלוף: זה לא מתאים לנו, היינו לפני הזמן פה.
אלי אלאלוף: כמו שאמר המורה למתמטיקה, לפני הזמן זה לא הזמן, גם אחרי הזמן זה לא הזמן.
אלי אלאלוף: התכנסנו, על פי בקשתו והזמנתו של שר הבריאות שביקש להתקין תקנות ביניים עד ליישום החוק ב-1 בספטמבר 2017 ואנחנו אמורים לאשר תקנות בריאות הציבור (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון) (הוראת שעה), 2016.
אלי אלאלוף: יהיה לנו חלק שני ואנחנו ביקשנו ממשרד הבריאות, כפי שאתם זוכרים, לתת לנו דיווח לפי סעיף 318 לחוק הגנה על בריאות הציבור.
אלי אלאלוף: המהלך הזה הוא על מנת להקל על היבואנים, לאפשר למשרד הבריאות לעשות הרצה ראשונית של המהלכים השונים המוכתבים, שהוא לקח על עצמו כדי ליישם את חוק המזון החדש ולכן הזמנו אתכם, גם בדחיפות וגם ביום חמישי, ואני מתנצל על כך.
אלי אלאלוף: גם ביום חמישי באר שבע זה רחוק מירושלים, אבל אני חושב שזה מהלך טוב לכלל הציבור היות שזה מזון רגיל שכולנו משתמשים בו וזקוקים לו.
אלי אלאלוף: אז ברשותכם, אני ביקשתי מהיועצת המשפטית, היא שיודעת לקרוא כל כך יפה, להתחיל במכתבו של השר ליצמן שיופץ לכם במקביל, הפנייה שלו אלינו לוועדה כדי להתכנס ולדון בתקנה הזו.
<נעה בן שבת: אז הוא אומר ככה, 'מצורף בזה תקנות בריאות הציבור (מזון) (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון), התשע"ו-2016, הבאות ליישם את הרפורמה ביבוא מזון רגיל.
<נעה בן שבת: עיקר הרפורמה מתבטא בקיצור ההליכים הנוהגים היום, הן בעת הבאת מזון לקראת הכנסתו ארצה והן בעת שחרורו מהנמל.
<נעה בן שבת: התקנות המוצעות מותקנות לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) ולפי פקודת ההסגר, מאחר שהמזון המובא לארץ עובר תמיד דרך תחנת הסגר ולא מוכנס לארץ עד קבלת תעודת שחרור מהתחנה המהווה גם את האישור הדרוש להוצאתו מהנמל והן מותקנות כהוראת שעה.
<נעה בן שבת: 'חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) ייכנס לתוקף ביום 30 בספטמבר שנה זו.
<נעה בן שבת: מאחר שמשרדנו ערוך להכנסת הרפורמה הזאת', של נושא היבוא, אני מוסיפה, 'כבר עתה מחד, ומאידך בקשתנו להחיל את חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) לא אושרה', אני מבינה שזה בקשתכם להחיל אותו במועד שהוא יוחל, 'הציע משרד המשפטים כי לתקופת הביניים שבין תחילת החוק האמור ופקיעת תוקפה של הפקודה', זאת אומרת מתחילת יולי עד סוף ספטמבר 'יתקין משרדנו הוראת שעה לפי הפקודה ולפי פקודת ההסגר כדי לא לגרום עיכוב מיותר בהכנסת רפורמה חשובה זו.
<נעה בן שבת: 'עם התקנת הוראת השעה המצורפת בזו נפרסם באתר האינטרנט של משרדנו את הוראות נהלי משרדנו החלים כיום על יבוא מזון וכן הוראת נוהל חדשה שתשלים את סדרת הוראות הנוהל בעניין מזון רגיל בהליך מקוון את התקנות המצורפות בזה', בגלל שהוראת הנוהל החדשה היא רק לתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: 'במקביל ובד בבד עם הכנסת הרפורמה ישלים משרדנו את הכנת התקנות לפי החוק החדש, כך שתיווצר רציפות בהסדר יבוא המזון הרגיל לפי הפקודה ופקודת ההסדר לבין הסדר יבוא מזון רגיל לפי החוק החדש'.
<נעה בן שבת: והם ביקשו לקיים את הדיון בהקדם, בדחיפות.
אלי אלאלוף: אוקיי, בסדר, מובן מה סיבת המסיבה?
אלי אלאלוף: כם אני אבקש ממשרד הבריאות להציג את התקנה שלו.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות למשרדים, האוצר, המשפטים וכמובן למשרד הבריאות, לנציגים של הגופים השונים שהגעתם ובמיוחד לחברי הכנסת.
אלי אלאלוף: ושימו לב שכולם מהקואליציה, זה אומר שהקואליציה מאוד מעוניינת במהלכים האלה ובאמת נעשה את זה, אני בטוח, בטוב טעם ונסיים את זה.
אלי אלאלוף: אפשר בפחות משעתיים?
אלי אלאלוף: אם לא יהיו הרבה - - -
<אלי שלום סתוי: כבוד היושב ראש, גם למשרד הכלכלה?
אלי אלאלוף: אתה ממשרד הכלכלה?
<אלי שלום סתוי: אני לא ממשרד הכלכלה, אבל אני יודע שמשרד הכלכלה עושה עבודה משמעותית מאוד לטובת אותו נושא שאנחנו מדברים עליו היום.
אלי אלאלוף: אל"ף, אדון סתוי היקר, אם אתה רוצה לדבר תבקש רשות הדיבור.
אלי אלאלוף: שתיים, תגיד את שמך ואת תפקידך כדי שהפרוטוקול יידע.
אלי אלאלוף: למשרד הכלכלה יש נציג היום?
ישראל אייכלר: השר ייצג את המשרד.
אלי אלאלוף: אז בבקשה, החבר אלי גורדון.
<אלי גורדון: שרון גוטמן, היועצת המשפטית של שירות המזון, תתחיל בהצגת התקנות, ברשותך.
<אלי גורדון: ותודה רבה לכולם על הזמן שהקדשתם לנו.
<שרון גוטמן: מדובר בתקנות לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) ולפי פקודת ההסגר.
<שרון גוטמן: בעצם אנחנו נשענים על שני ההליכים שנוהגים היום ביבוא מזון, יש הליך מקדמי, שהוא לפני הגעת המזון לישראל ויש הליך בסמוך להגעת המזון לישראל.
<שרון גוטמן: שני ההליכים מבוטאים בצו יבוא חופשי.
<שרון גוטמן: למעשה צו יבוא חופשי לא משתנה, שני האישורים, שני ההליכים מבוטאים בתקנות אלה כשבעצם ההליך הראשון היום מבוטא לגבי מזון רגיל בתעודה של רישום המזון, הוא יוחלף בהליך מקוון, כדי לקצר את המועדים של קבלת האישור.
<שרון גוטמן: למעשה כל התהליך יהיה דרך האינטרנט, אלא אם כן המזון ייעצר לבדיקה מהסיבות שמנויות בתקנות.
אלי אלאלוף: המערכת המקוונת מוכנה?
אלי אלאלוף: מלא?
<אלי גורדון: המערכת הממוחשבת אכן מוכנה, זאת הסיבה שביקשנו למעשה לנצל את הזמן עד לכניסת החוק לתוקף, כדי להתנסות ולוודא שתקלות שיכולות להיות בכל מערכת ממוחשבת בהתחלה, ננצל את אותה תקופת זמן בצורה יעילה יותר ונוכל להתגבר על תקלות שיכולות וצריכות להיות במקרים כאלה.
ישראל אייכלר: רק הערה, אדוני היושב ראש.
ישראל אייכלר: יש החלטת ממשלה לגבי הדברים המקוונים, שעדיין יצטרכו לאפשר לכל אדם שלא יכול לעשות את זה בדרך מקוונת, לעשות את זה גם בפקס וגם במכתב, לגבי כל המערכת השלטונית.
ישראל אייכלר: קחו את זה בחשבון, שאם יש לכם בעיות במערכת יש אפשרות גם בפקס.
<אלי גורדון: נתנו גם לזה מענה ולכן גם עכשיו התקנות למעשה משלימות את כל ההסדרים הקיימים, וגם לאחר הכניסה של החוק לתוקף בקשתנו הייתה, וזה גם מופיע בסעיף 321(ה) בחוק - - -
אלי אלאלוף: את כולם אתה מכיר?
<אלי גורדון: לא, לא כולם, חלקם אני מכיר כי נאלצתי ל - - -
אלי אלאלוף: בדרך כלל זה רק בדף תלמוד.
<אלי גורדון: דווקא הסעיף הזה הוא קריטי, כי דנו בו לא מעט זמן.
<אלי גורדון: אנחנו נאפשר גם אחר כך בפרק זמן מסוים, כפי שמופיע בסעיף עצמו, לעבוד בשתי תצורות, קרי אישורי יבוא שניתנו בצורה לא מקוונות יכובדו, אבל בהליך שקדם לאופן הפעילות.
<אלי גורדון: זה יהיה גם לאחר ה - - -
ישראל אייכלר: מה זה המילה 'אבל'?
ישראל אייכלר: מה זה אבל?
<אלי גורדון: אני מתכוון לזה שאם יש אישור שהוא מונפק בצורה אחרת, לא מקוונת, הסדרי הפיקוח על המוצר הזה הם שונים ולכן גם ההתייחסות תהיה קצת שונה, עבודה ידנית, מפקח יבדוק.
<אלי גורדון: לעומת אפשרות שבה יבואן מגיש בקשה למערכת ממוחשבת בצורה מקוונת, מקבל אישור וגם רשאי אותו יבואן בעת הגעת המשלוח לשחרר אותו בצורה מקוונת, ללא מגע מפקח.
<רוית ארבל: הרפורמה לא תחול על מה שהוא לא מקוון.
שולי מועלם-רפאלי: רק תציגו עוד פעם את עצמכם, כי חלפו חודשים לא מעטים מאז שנפרדנו לשלום.
אלי אלאלוף: ובינתיים יש חברי כנסת חדשים ישנים.
<רוית ארבל: רוית ארבל, התאחדות התעשיינים, איגוד המזון.
<רוית ארבל: פשוט כדי שיובהר, מה שהוא אומר זה שזה פשוט לא יחול אם זה לא יהיה מקוון.
<רוית ארבל: הרפורמה לא תחול, יידרש אישור.
<אלי גורדון: לשם הדיוק, רוית, הכוונה שלך שבסופו של דבר כל מי שרוצה להצטרף לרפורמה יוכל להצטרף אליה, מצד שני ישנו זמן התארגנות של סדרי גודל של עד שנה שיתאפשר ליבואן לעבוד בשתי תצורות.
אלי אלאלוף: אם הבנתי טוב אותך, כאילו הרפורמה לא תחול על אלה שלא השתמשו במערכת לא ממוחשבת.
<אלי גורדון: מי שלא ירצה במהלך פרק זמן - - -
אלי אלאלוף: אי אפשר לאפשר שני חוקים במקביל.
<אלי גורדון: לא, אני אסביר.
<אלי גורדון: אותו סעיף, 321(ה), מדבר על זה שאישורים שהונפקו לפני הכניסה של הרפורמה לתוקף יכובדו.
<אלי גורדון: יבואן שירצה לייבא מזון ולא היה לו אישור לפני כן יצטרך לעבוד בהתאם לרפורמה, אין לו ברירה אחרת.
ישראל אייכלר: זה בניגוד להחלטת הממשלה, הכללית.
ישראל אייכלר: כי אם אתה אומר לי שיש בעיות טכניות שמחייבות יחס אחר למכתב, לפקס, מאשר למקוון, אני מבין.
אלי אלאלוף: לא, זה אישור קודם.
ישראל אייכלר: אני לא מדבר על אישור קודם, אני מדבר על מחר בבוקר.
אלי אלאלוף: אם הוא ייכנס - - -
ישראל אייכלר: ואם הוא לא יוכל להיכנס?
אלי אלאלוף: אם הוא לא יידע להיכנס בצורה ממוחשבת, אין לו שום תהליך?
ישראל אייכלר: אז יש החלטת ממשלה.
ישראל אייכלר: חייב להיות תהליך.
<אלי גורדון: שרון תתייחס לזה בהקדם, למקרים כאלה אנחנו יוצרים תקנות יבוא מזון רגיל שייתנו מענה לכל המקרים האלה שהם מקרי שוליים מבחינתנו.
ישראל אייכלר: כן, אבל צריך לאפשר את זה.
ישראל אייכלר: היה לנו אותו סיפור במשרד הכלכלה לגבי אימהות שרוצות הנחה במעונות ומשפחתונים, פשוט המערכת לא הייתה קיימת.
ישראל אייכלר: ואז הבאנו את החלטת הממשלה - - -
אלי אלאלוף: ואם היא קיימת אתה יודע למלא את הטופס?
ישראל אייכלר: אבל היועצת המשפטית שלנו אמרה שהייתה החלטת ממשלה, כי המערכת המקוונת זה דבר חדש יחסית, אז עד שאנשים יתרגלו לזה צריך לאפשר למקרי השוליים, כמו שאתה אומר, טיפול, שלא להפלות אותם.
<שרון גוטמן: אם אפשר לעשות רגע סדר.
<שרון גוטמן: מדובר פה בתקנות הוראת שעה.
<שרון גוטמן: אמנם לתהליך של הרפורמה הן מקדימות, אבל הן חלות למשך שלושה חודשים, הן וולונטריות, זאת אומרת יבואן לא חייב בתקופת הוראת השעה לייבא מזון בהליך מקוון, זה נועד להקל, מי שרוצה רשאי לפנות להליך הזה, מי שלא מעוניין יכול להישאר בהליך הקיים היום, לפי הנהלים היום, להגיש בקשה ידנית, אבל הוא לא יזכה בהקלות של הרפורמה לגבי לוחות הזמנים ולגבי יתר הדברים.
ישראל אייכלר: אין לכם אפשרות לעשות את זה?
<שרון גוטמן: זו הוראת השעה.
<אמיר רשף: אני רוצה להסביר, חלק מקיצור לוחות הזמנים מעוגן בזה שהדברים יעברו דרך מערכת ממוחשבת, דרך זה שאתה מעביר את כל הטפסים במחשב אתה מקבל אישור אוטומטי.
ישראל אייכלר: אתה אומר שטכנית אי אפשר לעשות?
<אמיר רשף: רגל מרכזית של הרפורמה זה קבלת אישורים והעברת מסמכים בצורה מקוונת, כי זה קיצור לוחות הזמנים.
ישראל אייכלר: כן, אבל אתה לא יכול לחייב אותם במשהו שלא חייב.
<קריאה: זה ממשק עם המכס.
<אמיר רשף: זאת הפרוצדורה.
<אמיר רשף: זה עדיין וולונטרי כי - - -
ישראל אייכלר: אני לא רוצה להאריך, אבל אני חושב שיש פה - - - אתם כן צריכים לאפשר לאדם שנקלע למצב שהוא לא יכול, יבואן קטן או לא יודע, גם שיטופל פקס ומכתב ולקבל את כל מה שמגיע לו על פי החוק.
ישראל אייכלר: זו החלטת ממשלה מחייבת.
<אמיר רשף: הוא יוכל לייבא.
<אלי גורדון: יש לו הסדר אחר.
שולי מועלם-רפאלי: יש לו ליין ב - - -
ישראל אייכלר: אם יש ליין אחר לא אכפת לי, אבל שיהיה.
<אמיר רשף: מה שהתקנות האלה עושות, הן מוסיפות עוד ערוץ לפרוצדורת יבוא, שהוא הערוץ המהיר, הערוץ שמאפשר את כל מה שדיברתם עליו.
אלי אלאלוף: בבקשה, שרון.
<שרון גוטמן: למעשה התקנות האלה משלימות להוראות הנהלים שחלות על היבואנים היום.
<שרון גוטמן: יש היום מספר נהלים שמתייחסים ליבוא, שחלים על היבואנים ולמשל כל הנושא של רישום יבואן כיום מוסדר בנוהל, ההוראות האלה בעצם משלימות, הן לא באות במקום וזה בא לידי ביטוי בתקנה 2.
<שרון גוטמן: בנוסף הוספו, למען שמירה על בריאות הציבור, הוראות חדשות בתקנות האלה שהן בנוסף לנהלים לגבי שמירת מסמכים, לגבי עריכת בדיקות.
<שרון גוטמן: אלה הוראות שדומות להוראות בשינויים המחויבים בהוראות שהיו בחוק לגבי הרפורמה והן למעשה נועדות להבטיח שלמרות שההליך יותר מהיר ולמרות שלא נדרש קשר ישיר בין היבואן ליצרן בחו"ל עדיין הוא צריך לבצע את הבדיקות ולשמור אצלו את כל המסמכים.
<שרון גוטמן: ואני מציעה שנתחיל אולי בהקראה.
אלי אלאלוף: עוד הערות, חברים?
אלי אלאלוף: אני לא רגיל לפתוח בלי דיונים.
<רז הילמן: אנחנו קודם כל מאוד מברכים על המאמץ שנעשה להביא לפה את התקנות האלה והחשיבות היא רבה מבחינתנו, לאפשר את המסלולים המקבילים שכרגע תיארו.
<רז הילמן: יש נקודות שהן יותר פרטניות, שאם תרצו אני אעיר עליהן בהמשך, אני יכול רק להזכיר אותן.
<רז הילמן: אחת, זה שחשוב לנו מאוד להבהיר, שיובהר גם לפרוטוקול, זה נאמר לי לפני הדיון, שניתן יהיה לשחרר כנגד ערבות מוצר שנלקח לבדיקת מעבדה, והדבר השני המאוד חשוב, שחשוב לאפשר למשרד את החופש שאותם 10% שייבדקו באופן אקראי יוכלו להיבדק גם בבדיקה שאינה כוללת בדיקת מעבדה אלא בדיקת ניירת.
<רז הילמן: אלה שני הדברים שחשובים.
אלי אלאלוף: בבקשה, נעה.
<נעה בן שבת: תקנות בריאות הציבור (מזון) (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון), הוראת שעה, התשע"ו-2016.
<נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983 (להלן – הפקודה), ולפי סעיף 3 לפקודת ההסגר (נוסח חדש), התשמ"א-1981 (להלן – פקודת ההסגר), שנטלתי לעצמי לפי סעיף 34 לחוק יסוד: הממשלה, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת ולפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות.
<נעה בן שבת: בתקנות אלה – "אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון" – אישור משירות המזון הארצי של משרד הבריאות, כמשמעותו בהגדרה "שירות המזון" בסעיף 1 בתוספת השנייה לצו יבוא חופשי שניתן באופן מקוון; אנחנו מפנים פה לתוספת לצו יבוא חופשי.
<נעה בן שבת: בתוך ההגדרה 'שירות המזון' מדובר על שני אישורים, אחד הוא אישור קבלת הצהרה והשני הוא בעצם אישור שחרור שהוא תעודת השחרור.
<נעה בן שבת: אנחנו מפנים כרגע לאישור הראשון, אישור קבלת הצהרה.
<נעה בן שבת: "אתר האינטרנט של שירות המזון – דף האינטרנט של שירות המזון באתר האינטרנט של משרד הבריאות שכתובתו: ; "אתר האינטרנט של תחנות המעבר" – דף האינטרנט של שירות המזון - - -
<נעה בן שבת: זה גם של שירות המזון?
<נעה בן שבת: זה לא של שירות המזון.
<אלי גורדון: זה של מערכת מסלול.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד דף האינטרנט באתר האינטרנט של ממשל זמין?
<אלי גורדון: כן, ממשל זמין.
ישראל אייכלר: מי זה ממשל זמין?
ישראל אייכלר: זה משהו ממשלתי?
<אלי גורדון: זאת מערכת אינטרנטית שמתכללת את - - -
ישראל אייכלר: כן, רק רציתי לדעת אם זה ממשלתי או פרטי.
ישראל אייכלר: פה יש מושג שנקרא כנסת פתוחה, זה משהו פרטי שעושה מה שהוא רוצה.
ישראל אייכלר: אז יכול להיות שמישהו יעשה ממשל זמין, לכן אני רוצה להיות ברור, שזה מהממשלה.
טלי פלוסקוב: כשאתה מחפש באינטרנט 'כנסת' קודם כל אתה מגיע לכנסת פתוחה ואחר כך אתה מגיע לכנסת של הממשלה.
ישראל אייכלר: כי הם משלמים לגוגל.
<נעה בן שבת: "הליך מקוון" – הליך שמתבצע באמצעות אתר האינטרנט של שירות המזון או באתר האינטרנט של תחנות המעבר, לפי העניין; - זה כמובן תלוי באיזה שלב אנחנו נמצאים - "הצהרה בהליך מקוון" – הצהרת יבואן ליבוא מזון רגיל בהליך מקוון שכלולה בה התחייבות היבואן לפי תקנה 3 ומוגשת בהליך מקוון לפי התקנה האמורה; "חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)" – חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) התשע"ו-2015 כנוסחו בסעיף 43 לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ו-2015; "חוק הפיקוח" – חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957; "חיי מדף" – תקופה שלגביה ניתן להניח, לפי בדיקות מקובלות, כי תכונות המזון יישמרו; "יבואן" – מי שרשום בשירות המזון הארצי כיבואן; "מזון רגיל" – מזון שאינו מזון רגיש; "מזון רגיש" – מזון שנמצא באתר האינטרנט ברשימת המזונות הרגישים; "מעבדה בישראל" – מעבדה מוכרת כהגדרתה בתקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), התשל"ח-1978, שנמצאת בישראל; "נהלי יבוא מזון" – כל אלה: 05-007 יבוא מזון רגיל – רישום מוקדם ושחרור מהנמל;
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על נהלים שחלים במצב הקיים, במצב הישן, ואנחנו משתמשים בהם.
<נעה בן שבת: 05-002 שחרור מזון בתחנות ההסגר/המעבר; 05-007א' יבוא מזון רגיל בהליך מקוון – הוראת שעה; הנחיות אחרות של משרד הבריאות החלות על יבואן של מזון רגיל ומפורסמות באתר האינטרנט של שירות המזון; שוב אני מזכירה שבעולם של החקיקה אנחנו רוצים שהכול, ככל הניתן, למעט ספיחים שנשארו מהעולם היישן, ייקבע בתקנות בצורה מסודרת ויפורסם באופן מרוכז, אבל כרגע, כיוון שאנחנו בתקופת מעבר בעולם הישן, אז אנחנו עדיין מתייחסים להנחיות כקיימות, ככל שהן מפורסמות באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: "נמל" – נמל ימי, נמל תעופה או מעבר יבשתי; "צו יבוא חופשי" – צו יבוא חופשי, התשע"ד-2014; "שירות המזון", "שירות המזון הארצי" – שירות המזון הארצי במשרד הבריאות; "תחנת מעבר" – לרבות מקום בנמל או בסמוך לו המשמש גם כתחנת הסגר מאחר שיש בו שירות הסגר כמשמעותו בסעיף 1 לפקודת ההסגר; - אנחנו משתמשים בשני המונחים - "תעודת שחרור" – אישור שחרור מתחנת מעבר לפי סעיף 8 לפקודה כמשמעותו בהגדרה "שירות המזון" בסעיף 1 בתוספת השנייה לצו יבוא חופשי, שנותנת תחנת מעבר באופן מקוון ומשמש אישור להוצאתו של משלוח מזון מהנמל והכנסתו לישראל, לפי תקנה 6; "תקופת הוראת השעה" – תקופת תוקפן של תקנות אלה לפי תקנה 24.
אלי אלאלוף: סעיף 1 מקובל?
<רז הילמן: שאלה רק.
<רז הילמן: הנוהל החדש 05-007א', יבוא מזון רגיל בהליך מקוון, אפשר לראות אותו, מה כתוב בו?
<רז הילמן: שנדע למה מכווינים אותנו.
<שרון גוטמן: הוא אמור להתפרסם, עם פרסום התקנות הוא אמור לעלות לאתר.
<רז הילמן: מה בעצם יש בו?
<רות שימברג: בנוהל הזה יש מה שמתואר בתקנות, התהליכים איך להגיש בקשה מקוונת ואיך לקבל אישור הצהרה.
<רות שימברג: כל שאר הנושאים זה לפי נוהל יבוא מזון רגיל.
<רות שימברג: נוהל 05-007א' מתאר את התהליכים המקוונים, כל שאר הפרטים מופיעים כמו בנוהל הקודם שכבר נמצא באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: אז הוא בעצם תומך בתקנות האלה?
<רות שימברג: כן, תומך בתקנות לגמרי.
אלי אלאלוף: אז אנחנו קראנו סעיף ראשון, זה אומר שזה עוד מעט יאושר.
אלי אלאלוף: בבקשה, סעיף 2.
<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיל בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: מבלי לגרוע מהוראות נהלי יבוא מזון ובכלל זה לעניין מתן אישורים ליבוא מזון רק לאחר רישום היבואן וקבלת תעודת רישום יבואן, ובכפוף להוראת תקנה 22, רשאי יבואן בתקופת הוראת השעה לייבא מזון רגיל בהליך מקוון לפי תקנות אלה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת אנחנו אומרים, גם לשאלתך, עדיין נשאר המסלול לפי הנהלים הקיימים, אבל במקביל לזה אפשר לייבא מזון בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: תקנה 22 זו תקנה שאומרת שהתקנות האלה מתגברות במקרה של סתירה עם נוהל.
<נעה בן שבת: אבל במקרה שאין סתירה עם הנוהל אז הנהלים ממשיכים לחול.
<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיל בהליך מקוון ייעשה בשני שלבים כמפורט להלן: שלב ראשון: השלב שלפני הגעת המזון הרגיל לנמל בישראל, שבו נמסרת הצהרה בהליך מקוון בידי היבואן וניתן אישור מקוון משירות המזון לפי תקנה 3(ב) כי ההצהרה בהליך מקוון התקבלה; שלב שני: בסמוך להגעת המזון הרגיל לנמל בישראל, שבו מוגשת בהליך מקוון בקשה בידי היבואן לשחרר מתחנת ההסגר את המזון הרגיל שבעדו קיבל אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון, וניתן לקבל בהליך מקוון תעודת שחרור של המזון הרגיל מהתחנה.
<נעה בן שבת: כאן יש לנו תיאור קצר של שני השלבים, השלב הראשון של האישור וקבלת אישור על הצהרה והשלב השני, כשהמזון כבר מגיע לישראל או סמוך לפני שהוא מגיע, קבלת תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: התנאים למסירת הצהרה בהליך מקוון ואישור קבלתה.
<נעה בן שבת: יבואן המבקש לייבא מזון רגיל בהליך מקוון ימסור הצהרה בהליך מקוון באתר האינטרנט של שירות המזון לפי הטופס המקוון שבתוספת הראשונה, שכלולה בה גם התחייבות ויאשר בה לגבי המזון שהוא מבקש לייבא בין השאר את אלה: כי פרטי ההצהרה נכונים וכי הוא אישר בעצמו את הפרטים האמורים; - זאת אומרת זה לא יועץ מטעמו או משהו אחר.
<נעה בן שבת: היבואן עצמו צריך לאשר - כי המזון אינו מזון רגיש; אם מצויים בידו מסמכים כמפורט בתקנה 17 או לא.
<נעה בן שבת: אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון יומצא בכפוף לתקנה 4 בדרך מקוונת רק לאחר שהיבואן אישר את הפרטים שבתקנת משנה (א).
<רוית ארבל: שני דברים.
<רוית ארבל: הערה ראשונה, אני רק רוצה לוודא, אני מניחה שהכוונה היא שהוראת השעה תהיה קרובה ככל שניתן לנוהל שנמצא בחוק.
<רוית ארבל: התקנות מאמצות ברובן את הנוהל שכבר בחוק החדש שפורסם וטרם נכנס לתוקף.
<רוית ארבל: העניין הוא שההצהרה פה כוללת - - - תוקן הנוסח מזה שנשלח אלינו אתמול והוספה המילה 'התחייבות', אני רק רוצה לוודא שההתחייבות היא אותה התחייבות.
<רוית ארבל: יש פה הפניה לתוספת שכרגע - - -
<נעה בן שבת: היא נמצאת.
<נעה בן שבת: העותק שלה נמצא פה על השולחן.
<רוית ארבל: זאת אותה תוספת שלישית לחוק?
<רוית ארבל: זה באותו נוסח של ההתחייבות בחוק?
<נעה בן שבת: זה לא בנוסח כל כך זהה, יש כמה שינויים ואנחנו נעבור ונקרא אחרי זה את ההתחייבות.
<רוית ארבל: אוקיי, אז נתייחס לזה אז.
<רוית ארבל: והערה נוספת, אחד התנאים פה זה שהמזון אינו מזון רגיש.
<רוית ארבל: המערכת היא לא כזו שתומכת באופן שאני לא אוכל להתקדם בהליך אם המזון הוא לא מזון רגיש, אם זה המצב, למה זה צריך להיות תנאי?
<נעה בן שבת: למה שלא תהיה התחייבות?
<נעה בן שבת: אם את במילא אומרת שהמערכת גם לא תתמוך, אז למה שלא תצהירי גם?
<רוית ארבל: זה לא קיים בחוק.
<רוית ארבל: בחוק יש שני תנאים, שילמתי אגרה ושלחתי הצהרה ובהצהרה חתמתי על ההתחייבות.
<נעה בן שבת: אבל זה יבוא מזון רגיל.
<נעה בן שבת: איך אנחנו יכולים לצפות שהמערכת תאפשר לך לייבא מזון רגיל כשהמזון הוא מזון רגיש?
<רוית ארבל: את מצהירה שהמזון הוא מזון רגיל.
אלי אלאלוף: ואם יימצא בתוך המזון הרגיל מזון רגיש, מה עושים?
אלי אלאלוף: מוחקים הכול או לא? עושים בדיקה.
אלי אלאלוף: יש מצבים.
<רוית ארבל: לא, אני באה מהמקום של להגן, לא להקל.
<רוית ארבל: אני רוצה שהמערכת תהיה כזאת, שלא מספיק שכתבתי שזה לא רגיש, אלא שהמערכת תבדוק שהמזון הזה הוא לא רגיש ותעצור את התהליך ולא תיתן לי אישור קבלת הצהרה אם המזון הוא רגיש.
אלי אלאלוף: במקרה בשיעורי הבית שעשיתי ראיתי שפתאום מדברים על מזון רגיש ומה שנאמר זה לטובתכם.
אלי אלאלוף: אם בטעות הוכנס למזון הרגיל גם מזון רגיש, שלא יזרקו אותו, שייתנו לכם את האפשרות להכניס אותו בבדיקות מסוימות.
אלי אלאלוף: אני חושב שזו התחשבות בטעויות אנוש שיכולות להיות במשלוח כזה משולב.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה - - -
<רוית ארבל: זה גם וגם?
אלי אלאלוף: זה כתוב שם.
אלי אלאלוף: נגיע לזה עוד שנייה.
<אלי גורדון: בכל שלבי מילוי טופס את תראי את זה.
אלי אלאלוף: זה לטובתכם, לדעתי.
<אלי שלום סתוי: כבוד יושב ראש הוועדה, כנציגם של העסקים הקטנים בענף המזון, מדובר בכ-5,000 קמעונאים קטנים ומאות יצרנים קטנים וספקים קטנים.
<אלי שלום סתוי: לי היה חשוב מאוד לבוא לדיון הזה בשביל להשלים את המסר החשוב מאוד של היוזמה הזאת שנקראת רפורמת הקורנפלקס.
<אלי שלום סתוי: אתם היום למעשה מודיעים לציבור בישראל שכל אדם שמרגיש שהוא יכול להיות יבואן של מוצרי מזון תקינים, ראויים, על מנת לגוון את הענף, על מנת לתת לענף יתר שחקנים ויותר אנשים שיהיו מעורבים בענף, המסר הוא מבורך מבחינת העסקים הקטנים.
<אלי שלום סתוי: אמרתי את זה כבר בתחילת הדיון ואני חוזר ואומר, מה שאתם עושים פה לטובת ענף המזון זו עבודת קודש.
<אלי שלום סתוי: ככה אנחנו, כעסקים קטנים, רואים את זה.
<אלי שלום סתוי: ובשביל להשלים את המסר אני רוצה לציין דבר מאוד חשוב, לטובתם של אותם אנשים שיושבים כרגע על הגדר ובזכותכם ייכנסו למשחק של ענף המזון בישראל כיבואנים, כיצרנים, וכו' וכו'.
<אלי שלום סתוי: אנחנו קיבלנו כעסקים קטנים מנדט מהסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה להקים שרשרת אספקה אלטרנטיבית לזו שקיימת היום בענף המזון שהיא מבדלת כידוע את הקמעונאים הגדולים על חשבון הקמעונאים הקטנים.
<אלי שלום סתוי: הקמעונאים הקטנים לא זוכים לשרשרת אספקה יעילה למרות שהם נמצאים מהצפון עד הדרום ב-5,000 נקודות מכירה ומשרתים מיליונים של אזרחים צרכנים במדינת ישראל, ובחלקם הגדול צרכנים שבויים שנאלצים לקנות או במכולת או במינימרקט.
<אלי שלום סתוי: מה שלי חשוב להגיד, היושב ראש, אני קורא לאותם יבואנים עתידיים, לאותם אנשים שמתלבטים אם להיכנס לענף המזון, אני אומר להם שבמקביל ליוזמה הברוכה הזאת אנחנו בונים בימים אלה עבורם שרשרת אספקה מתקדמת, יעילה, שהם יוכלו לשנע בצורה יעילה את כל המוצרים שהם מייבאים לכל נקודה ונקודת מכירה במדינת ישראל.
<אלי שלום סתוי: זה לפי דעתי משלים בצורה משמעותית את התמונה לקראת הצלחה רבה, לקראת הפיכת ענף המזון לענף תחרותי, יעיל, לתועלת הציבור בישראל.
<אלי שלום סתוי: ותודה רבה.
<נעה בן שבת: אי הנפקת אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון לא יונפק ליבואן לגבי מזון אם מתקיים אחד מאלה לפחות: בהצהרה בהליך מקוון לא מולא פרט מסוים בשדות החובה או שלא אושרו הפרטים הנדרשים לפי תקנה 3; במחסן הנקוב בתעודת רישום היבואן לא מתקיימים התנאים הנדרשים לאחסון המזון נושא ההצהרה; לא מתקיימות במזון דרישות לפי: הפקודה; תקנים רשמיים לפי חוק התקנים, התשי"ג-1953 החלים על המזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם המזון; צווים לפי חוק הפיקוח המפורטים בתוספת השנייה.
<נעה בן שבת: צו הגנת הצרכן (סימון ואריזה של מוצרי מזון), התשנ"ט-1998.
אלי אלאלוף: יש הערה לסעיף 4?
<רוית ארבל: אני מציעה שיוסף, למרות שזה לכאורה ברור, אבל זה לב העניין, בחוק יש סעיף מאוד מאוד ברור שאומר מסרת הצהרה, שילמת אגרה, תקבל אישור קבלת הצהרה.
<רוית ארבל: הסעיף המהותי הזה לא נמצא כאן.
<רוית ארבל: זאת אומרת יש את התנאים ובנוסף יש גם תנאים ל - - - כל הרעיון של הרפורמה זה שאני לא נדרשת לאישור, אני שולחת הצהרה, משלמת אגרה ואני אמורה לקבל אישור קבלת הצהרה.
<רוית ארבל: סעיף 78 בחוק לא נמצא פה בתקנה.
<שרון גוטמן: זה 3(ב).
<רוית ארבל: לא, זה לא 3(ב).
<רוית ארבל: רק לאחר שהוא אישר את התנאים שבתקנת משנה (א).
<רוית ארבל: תקנת משנה (א), אם מצויים בידיו מסמכים - - -
<נעה בן שבת: אגב, אין פה חיוב באגרה בשלב הזה, בניגוד למה שיקרה בחוק.
<נעה בן שבת: בשלב הזה של אישור הצהרה מקוון אין - - -
<אלי גורדון: כיון שתוקפה של ההצהרה הוא לשלושה חודשים בלבד היא באפס עלות.
<רוית ארבל: אז זה בכפוף לתקנה 4, ולמה נוספו ב-4 תנאים שלא קיימים בחוק, כמו לעניין המחסן?
<רוית ארבל: שלא כל כך ברור?
<רוית ארבל: למה אנחנו לא משכפלים אחד לאחד את המנגנון בחוק כדי להקל לעתיד לבוא?
<שרון גוטמן: המנגנון בחוק, גם הוא יש בו הפניה לתקנות גם לפי, נדמה לי, סעיף 78 לחוק וגם לפי סעיף 116 לחוק.
<שרון גוטמן: הרפורמה שתהיה לפי החוק תלווה גם היא בתקנות של יבוא מזון רגיל ובהם יהיו - - -
<רוית ארבל: שתדרוש גם את התנאים האלה.
<רוית ארבל: הבנתי, בסדר גמור.
<רוני סורקיס: עוד דבר אחד, בבקשה.
אלי אלאלוף: היו לך התקפות קשות בזמן האחרון.
<רוני סורקיס: עליי?
אלי אלאלוף: לא, אתה תקפת.
אלי אלאלוף: לא זוכר על מה תקפת.
אלי אלאלוף: אתה לא זוכר?
אלי אלאלוף: על איזה רשת.
<רוני סורקיס: ממש לא.
<רוני סורקיס: כתוב בסעיף 4 שלא יונפק אישור קבלת הצהרה ואז כתוב שבתהליך המקוון לא מולא פרט מסוים בשדות החובה והיום בהליכים ממוחשבים אפשר לפתור את זה בצורה מאוד מאוד פשוטה ואני חושב שזה צריך להיות כי המערכת צריכה להיות ידידותית, שלא ניתן יהיה להשלים את התהליך.
<רוני סורקיס: אני מבין מזה שמישהו התחיל בתהליך, לא מילא איזה שהוא שדה חובה והוא ממתין לתשובה והוא לא יקבל את התשובה.
<רוני סורקיס: לכאורה במערכת הממוחשבת התהליך צריך להיות כזה שהשדות האלה צריכים להיות צבועים כאשר הם לא ממולאים ואז התהליך לא יושלם.
<רוני סורקיס: זה לא שלא יונפק האישור, אלא שלא יושלם התהליך.
<אלי גורדון: זאת הכוונה וזה מה שנעשה בפועל.
<רוני סורקיס: אז זה לא מה שאני מבין מכאן וזה לא מה שכתוב כאן.
<רוני סורקיס: צריך להבהיר את זה.
<רוני סורקיס: זאת אומרת שאי אפשר להשלים תהליך בקשה אם לא מולאו הדברים.
<נעה בן שבת: אבל זה אותו דבר.
<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שפה צריך להיות ברור שצריך למלא את כל שדות החובה.