GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר גם מה ההבדל בין התקנות לבין המצב בחוק.
<נעה בן שבת: בחוק יש לנו סעיף, 90 ומשהו, שמפרט לנו את כל המסמכים ואת כל הפרטים שצריך לפרט.
<נעה בן שבת: כאן אין לנו את המקבילה שלו, התקנות לא פירוט אלא פשוט אמרו 'תגיש את הטופס שבתוספת הראשונה', ולכן הטופס מחליף לנו את אותו סעיף.
<נעה בן שבת: אז אנחנו אומרים 'תמלא את הטופס, אתה חייב למלא את שדות החובה בטופס', הם המקבילה שהיינו יכולים לכתוב עוד סעיף פה בתקנות ולפרט את כל ההוראות האלה ואת כל המסמכים.
<רוני סורקיס: מה שאני מבקש וחושב שיהיה טוב אם המערכת תהיה כזו שהיא תצבע את המקומות החסרים - - -
<אלי גורדון: זה מה שהמערכת עושה.
<נעה בן שבת: אם תוכל לראות בטופס שלידך, שדה חובה מסומן בכוכבית.
<רוית ארבל: זה הסעיף העיקרי מבחינתנו, אז יש לי עוד שאלה אחת.
<רוית ארבל: אני מבינה, כיוון שאין לנו פה את הגדרת חקיקת המזון שבחוק, אז הסעיף פה מתייחס לפקודה, לתקנים.
<רוית ארבל: השאלה שלנו, זה לא צריך להיות הפקודה ותקנות לפיה, כיוון שמה קורה, למשל, אם אני מצהיר שאני - - - יש הוראות שחלות שהן לא מתוקף הפקודה, למשל לגבי סימון.
<נעה בן שבת: זה כתוב ב'לפי' שכתוב ברישא.
<נעה בן שבת: כתוב לך לא מתקיימות דרישות לפי הפקודה.
<נעה בן שבת: אז הדרישות זה כולל גם לפי הפקודה.
<רוית ארבל: זאת אומרת הפקודה וגם בתקנות, כולל כל ההוראות לגבי סימון?
<נעה בן שבת: אפשר לכתוב גם צווים ותקנות לפיה.
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שאם הייתם נותנים לנו לקרוא את כל התקנה ואחר כך - - -
<רוית ארבל: לא, זה הסעיף הזה, כי אחר כך כולם מפנים לאותו סעיף כל פעם.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד הפקודה וצווים ותקנות לפיה.
<נעה בן שבת: תוקפו של אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון יחול על כל המשלוחים של המזון המסוים שבאישור האמור, אשר יגיעו לנמל בישראל, מיום מתן אישור קבלת ההצהרה ועד תום שלושה חודשים מיום מתן האישור, ובלבד שלא השתנה אחד מאלה: פרט שמסר היבואן בשדות החובה בהצהרה בהליך מקוון; הרכב המזון כפי שהיה במועד שבו הוגשה ההצהרה; לעניין זה "הרכב המזון" – לפי מסמך חתום בידי יצרן המזון בדבר הרכב המזון, אולם לגבי מזון שנארז מראש על ידי היצרן ושיובא בידי יבואן, שלא חלה עליו הוראת תקנה 16(ג), ייקבע הרכב המזון לפי ההרכב המסומן על גבי התווית המקורית של המזון, כפי שנמכר במדינה שממנה יובא.
<נעה בן שבת: במהלך תקופת הוראת השעה ימסור יבואן הצהרה חדשה בהליך מקוון אם השתנה אחד מהפרטים כאמור בפסקה (1) או (2) שבתקנת משנה (א), ואולם אם חל שינוי במשקל יחידת המזון, בתיאור אריזת המזון או בצורתו, ידווח היבואן על השינוי לשירות המזון בתוך שבעה ימי עבודה ולא יידרש להגיש הצהרה חדשה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת אם יש שינוי באחד הפרטים או בפרט שמסר היבואן בשדות החובה או בהרכב המזון לפי ההגדרה שלו פה, אז צריך להגיש הצהרה חדשה בהליך מקוון, אם זה עדיין במהלך תקופת הוראת השעה.
<נעה בן שבת: אם זה אחרי תקופת הוראת השעה הוא יצטרך להגיש כבר במסלול החדש שלפי החוק.
<נעה בן שבת: אבל זה לעומת אותם דברים של משקלים ואריזות, שבהם הייתה הקלה, ורק צריך להודיע לשירות המזון.
<רז הילמן: אני רק רוצה להבהיר שזה לא רק אם חל שינוי, אלא גם אם עכשיו אני לוקח משקל חדש שקודם לא הבאתי אותם.
<רז הילמן: אם קודם הבאתי ב-500 גרם עכשיו אני מביא גם ב-750 גרם.
<רז הילמן: אז זה לא רק אם חל שינוי, אלא גם הוספתי עוד - - -
<נעה בן שבת: זה סוג של שינוי.
<רז הילמן: רק בניסוח, אני חושב שצריך להבהיר.
<נעה בן שבת: לדעתי זה גם הניסוח שבחוק.
<גלית שגיא: שאלה נוספת.
<גלית שגיא: לעניין שלושה חודשים, למה זה רק עד תום שלושה חודשים.
<אלי גורדון: שילמת אפס.
<רוית ארבל: לא שילמנו, אבל קיימנו את הפרוצדורה, למה שזה לא ימשיך - - -
<גלית שגיא: הגשתי כבר את ה - - -
<שרון גוטמן: הדרישה החד משמעית של משרד המשפטים הייתה שמיום תחילת החוק, 30 בספטמבר 2016 חלות הוראות החוק.
<שרון גוטמן: לא יכול להיות מצב שיש שתי נורמות שחלות בישראל.
<שרון גוטמן: לכן הוראת השעה והקו המאוד ברור הזה שאחרי שלושה חודשים בעצם אין לזה תוקף, למעט המשלוחים שיגיעו גם בזמן קצוב של שלושה חודשים מיום קבלת ההצהרה.
<רוית ארבל: עדיין זו הוראת מעבר, שאומרת שזה ממשיך מכוח החוק.
<שרון גוטמן: זה כתוב בהמשך, בתקנה 23.
<רוית ארבל: אם אני עכשיו צריכה, פג לי תוקף האישור, אני צריכה עכשיו לקיים את כל הפרוצדורה ואני אצטרך לקיים אותה עוד פעם בסוף ספטמבר.
<שרון גוטמן: נכון מאוד.
<גלית שגיא: זה לא מקל.
<גלית שגיא: זה מכביד.
<אלי גורדון: לא, זה מאוד מקל, כיוון ש - - -
<שרון גוטמן: את לא חייבת.
<שרון גוטמן: התקנות הן וולונטריות, אלה הוראת שעה ליבואן שרוצה, שבוחר, לכן לא נגבית אגרה עבור ההצהרה במהלך שלושת החודשים, משום שמשרד הבריאות חשב שזה לא סביר להכביד מבחינת אגרה עבור תקופה של רבעון שנה.
<שרון גוטמן: אבל אם היבואן בוחר הוא רשאי לעשות כן.
<רז הילמן: אני רוצה רק להבין מה המשמעויות.
<רז הילמן: מי שרוצה להירשם כבר לפי החוק יוכל רק אחרי ה-30.9 לשלם אגרה ולהירשם?
<רז הילמן: הוא לא יוכל להכין את כל האישורים שלו מראש?
<אלי גורדון: שרון ענתה, מכיוון שההתחייבות וכל המהות של ההתחייבויות הן שונות מתוקף - - -
<רז הילמן: השאלה שלי אחרת.
<אלי גורדון: ומתוקף חוקים אחרים, לכשחוק נכנס לתוקף אתה כיבואן תצטרך להגיש בקשה חדשה עם התחייבויות חדשות ועם כל ההשלכות - - -
אלי אלאלוף: זה אומר שכל המהלך הזה הוא טוב עד ה-29 בספטמבר.
טלי פלוסקוב: כן, זה מהלך לימוד, אני מבינה.
<אלי גורדון: ויש תקופת מעבר לשחרר.
<אלי גורדון: אם קיבלת יש לך עוד קצת זמן לשחרר.
<אלי גורדון: וכל זה בחינם.
טלי פלוסקוב: כולנו לומדים, בגלל זה חינם.
טלי פלוסקוב: אם יהיו טעויות, אף אחד לא יגיד 'שילמתי ולא קיבלתי'.
<רז הילמן: אלי, העניין ברור לחלוטין.
<רז הילמן: מה שאני מבקש זה שבמקביל לאפשרות להירשם למסלול הוולונטרי הזה תפתחו באופן מיידי, מיד כשנפתח המסלול הוולונטרי, גם אפשרות כבר להירשם למסלול ארוך הטווח.
<רז הילמן: שיוכלו, כדי שלא כולם יצטרכו בלחץ ב-30.9, ביום הולדת שלי, לעשות את ההליך.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נשנה יום.
<רז הילמן: כן, לדעתי אין מנוס.
<אלי גורדון: מכיוון שאתה תהיה בן 40 והחוק בן אפס צריך כן להכריז על זה שהחוק נכנס לתוקף וכל ההסדרים הם מחודשים ומחייבים את היבואן מחדש.
<אלי גורדון: לכן גם אם אתה מכניס את הנתונים ובוא נגיד ככה, רוצה לשלם אגרה לאחר 30 בחודש, זה לא ניתן כי החוק עוד לא נכנס לתוקף.
<אלי גורדון: לכן למלא הצהרה, להנפיק תעודה ושהיא תתחיל להיות תקפה מתאריך מסוים זה מצב - - -
<רז הילמן: יהיה אפשר למלא את הפרטים לפני 30.9 בלי לשלם את האגרה?
<רז הילמן: לארוך טווח?
<רז הילמן: אז חייבים לאפשר את זה.
<אלי גורדון: אי אפשר לעשות את זה משפטית.
<אמיר רשף: רק נבין, הפרוצדורה היא כזאת, במשך שלושת החודשים הקרובים אפשר כבר להגיש בקשות ליבוא דרך המערכת המקוונת ולקבל את האישורים המיידיים.
<אמיר רשף: מרגע שקיבלת את ההצהרה יש לך עוד שלושה חודשים להביא משלוחים על בסיס אותה הצהרה.
<אמיר רשף: זה לא שזה נגמר ב-30 בספטמבר.
<אמיר רשף: אם הגשת למשל קבלת הצהרה ב-1 בספטמבר אז יש לך שלושה חודשים, ואם הגשת ב-30 בספטמבר, עדיין, עד סוף שנת 2016 למעשה - - -
<שרון גוטמן: ב-30 בספטמבר כבר לא, אבל ב-29 בספטמבר.
<רוית ארבל: זה לא מדויק, זה רק משלוחים שכבר בדרך.
<רוית ארבל: זה לא משלוחים חדשים, זה לא הזמנות חדשות.
<שרון גוטמן: למעשה מה שאמיר אומר, שיבואן רשאי יהיה להגיש הצהרה בדרך מקוונת לפי הוראת השעה, גם ב-28 בספטמבר ולשחרר משלוחים עבור אותה הצהרה עד סוף דצמבר.
<רוית ארבל: נכון, אבל זה מוגבל לשלושה חודשים, זה לא חצי שנה.
<רוית ארבל: אפשר היה להבין ממנו שזה - - -
<אמיר רשף: זה נכון, זה עדיין מוגבל לשלושה חודשים מיום ההצהרה, זה כן נועד לייצר הסדר ביניים בין התקופה שאנחנו עדיין חיים לפי הפקודות הקודמות לפי החוק החדש והרעיון הוא באמת, כמו שאלי אמר, לייצר איזה שהוא clear cut שב-1 באוקטובר, או ב-30 בספטמבר, מתי שזה יוצא, עוברים לעולם שבו כל הוראות החוק חלות.
<אמיר רשף: שימו לב שבנוהל הזה, בגלל הרצון לא להכביד וכן להכניס משהו מצומצם יותר, יש דברים שלא הכנסנו.
<אמיר רשף: יש את כל עולם חובות המתווך והפרק הזה לא נכנס לתקנות, אלא לקחנו רק את חובות היבואן והפרוצדורה שחלה על היבואן, וכן הייתה כוונה שמבחינת הפרוצדורה המשפטית וכל המגבלות המשפטיות כן יהיה ברור מתי אנחנו מתחילים לחיות רק לפי ההסדרים של החוק ולא נשארים עם הסדרים קודמים והסדרי ביניים.
אלי אלאלוף: לדעתי מתחילים פלפול.
אלי אלאלוף: זה לא הבהרות עד כדי כך.
אלי אלאלוף: תבינו, זה נראה כל כך ברור ואם אנחנו נתחיל עכשיו לשחק יום פה או יום שם, עזבו את זה.
אלי אלאלוף: זה ברור כמו שכתוב, ברשותכם.
<רז הילמן: אני מציע, אם אפשר, לפחות שיאריכו את זה לארבעה חודשים כדי קצת לצמצם - - -
<רז הילמן: את התוקף של האישור.
אלי אלאלוף: לא, חשבו על זה.
אלי אלאלוף: אי אפשר לעשות חוק על חוק.
<רז הילמן: זה ייצר צוואר בקבוק.
טלי פלוסקוב: אתם עוצרים ואחר כך לוקחים חדש, כי בעצם השאלה שנשאלת היא הגיונית, אם כבר הגשתי את הבקשה והיא כבר בתוקף, אז למה אני לא יכולה להמשיך איתה?
טלי פלוסקוב: על אותם התנאים ועל אותם - - -
<אלי גורדון: הפקודה אמורה להתבטל וצריך להיכנס חוק חדש.
טלי פלוסקוב: ואז הוא שונה?
<אלי גורדון: הדרישות, חובות, כל ההסדרים הם שונים.
אלי אלאלוף: תשלומים וזה.
טלי פלוסקוב: התשלום הבנתי, חשבתי שדברים אחרים.
אלי אלאלוף: גם לא צריך, יש תקנה לפרק זמן מסוים, יש לה פרק נוסף מבחינת זמן עד לשלושה חודשים, לדעתי זה מספיק.
אלי אלאלוף: ברגע שהחוק נכנס בואו נחיה את החוק ולא את התקנות.
טלי פלוסקוב: רק רציתי לחסוך את הכפילות.
טלי פלוסקוב: בן אדם צריך פעמיים לעשות.
טלי פלוסקוב: היום ועוד שלושה חודשים הוא צריך לעשות עוד פעם את אותה הפרוצדורה.
טלי פלוסקוב: זו הייתה השאלה.
<שרון גוטמן: אם הוא בוחר, הוא לא חייב, זו הוראת שעה שהיא בחירה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה טוב שיבדקו כדי שנראה.
אלי אלאלוף: אל תשכחו שיש פה עוד מערכת, מערכת המכס, היא לא פחות חשובה, שגם צריכה להתרגל ולראות אם היא עומדת בלחץ החדש.
טלי פלוסקוב: מצד אחר אנחנו צריכים לעודד את האנשים להיכנס לתוך המערכת.
אלי אלאלוף: כן, ודאי, לכן היא חינמית.
אלי אלאלוף: אפשר להתחיל ולעשות - - -
שולי מועלם-רפאלי: היא מסבירת פנים לפחות בתהליך ההתחלתי.
אלי אלאלוף: כן, לדעתי זה מהלך מאוד מכבד את היבואן.
<נעה בן שבת: יש פה שתי אמירות שלא צריכות להיות ביחד, אני חושבת שאנחנו נצטרך לעשות (א) ו-(ב).
<נעה בן שבת: שחרור מזון מתחנת הסגר בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: לא ישוחרר משלוח מזון מנמל שאין בו תחנת הסגר - זו אמירה אחת ואמירה שנייה - לא יוציא יבואן מתחנת הסגר משלוח מזון רגיל שניתן לגביו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון אלא אם כן התקיימו שניים אלה: היבואן הגיש, בהליך מקוון באתר האינטרנט של תחנות המעבר, בקשה לקבלת תעודת שחרור הכוללת את הפרטים האלה: פרטי תעודת רישום היבואן, מגיש הבקשה; פרטי משלוח המזון ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח; מספר אישור קבלת ההצהרה ליבוא מזון בהליך מקוון ופרטים בדבר המזון שבמשלוח; אישור של היבואן כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקת משנה (ג) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח; היבואן קיבל תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: הבקשה לקבלת תעודת שחרור תוגש בסמוך להגעת משלוח מזון לישראל, ולא מוקדם מיום העבודה הקודם ליום שבו הגיע משלוח המזון לישראל, ובה יציין היבואן, בין השאר, כי יש בידיו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון שקיבל לעניין אותו מזון לפני הגשת הבקשה לקבלת תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: יבואן רשאי להגיש בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מזון שקיבל בעדו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון עד תום שלושה חודשים מיום אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון של אותו מזון.
<נעה בן שבת: - כאן שהוא רשאי להגיש.
<נעה בן שבת: ו-ד אומר- לא תונפק תעודת שחרור למזון רגיל בהליך מקוון, אם הבקשה לשחרורו הוגשה לאחר תום שלושה חודשים מיום אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון לגבי אותו מזון.
<נעה בן שבת: זאת אומרת יכול להיות שהבקשה הוגשה בתוך שלושה חודשים, אבל תעודת השחרור בסופו של דבר ניתנה אחרי בדיקות וזה היה כבר שישה חודשים, במקרה הרע, אבל לא משנה מתי ניתנת תעודת השחרור, מה שמשנה זה שהבקשה הוגשה בתוך שלושה חודשים.
<נעה בן שבת: לבקשה לקבלת תעודת שחרור יצורף אישור בדבר תשלום האגרה לפי סעיף 321(ז) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון).
<נעה בן שבת: אלה אותן האגרות שהחלנו כבר בתחולה מיידית והאגרות האלה זה לגבי הבקשה לתעודת השחרור.
<נעה בן שבת: תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון תינתן בכפוף לעמידה בדרישות תקנות אלה בדרך מקוונת לא יאוחר מיום העבודה שלאחר יום קבלת הבקשה, למעט – בתקופה שבה המערכת המקוונת אינה פעילה או תקינה, ואז תינתן התעודה בהקדם האפשרי; לגבי משלוח מזון הדורש בדיקה לפי תקנות 7 או 8.
<נעה בן שבת: לא תינתן תעודת שחרור למזון שלא מתקיימות בו דרישות לפי תקנה 4(3).
<נעה בן שבת: - אלה הדרישות שלא עומדות בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: זה המקבילה של חקיקת המזון -
<רוית ארבל: השאלה אם סעיף כזה לעניין השחרור גם בחוק.
<רוית ארבל: לגבי הצהרה יש, אבל - - - כי כאן זה מנוסח בנפרד כתנאי שלכאורה צריך לבדוק את זה.
<רוית ארבל: זה עניין פורמלי שהיבואן - - -
<נעה בן שבת: סעיף 82 לחוק אומר שלא תינתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.
<רוית ארבל: למרות שלכאורה זה לא אמור להיבדק, אלא רק רנדומלית.
<רוית ארבל: טוב, בסדר, זו כבר בעיה בחוק עצמו.
<נעה בן שבת: בגדול לא אמורים לתת אם יש לי ידיעה שהמזון לא עומד בדרישות חקיקת המזון.
<רוית ארבל: אבל זה לא אמור להיבדק בכל משלוח.
<נעה בן שבת: כן, אבל אם נמצא - - -
<רוית ארבל: כי זו מהות החוק, זו מהות הרפורמה.
<נעה בן שבת: בדיקת משלוח מזון בתחנת הסגר כתנאי למתן תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: משלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון ייבדק, כולו או חלקו, בידי מפקח בתחנת ההסגר, כתנאי למתן תעודת שחרור בהתקיים אחד מאלה: אז כמו שאמרת באמת, בדרך כלל לא תתקיים בדיקה, אבל תתקיים בבדיקה במקרים האלה: המשלוח כולל מזון רגיש, כולו או חלקו; (1א) המשלוח כולל מזון רגיל שלא ניתן לגביו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון, כולו או חלקו, ואולם לעניין זה רשאי המפקח, באישור מנהל שירות המזון, לבדוק את המזון רק באמצעות מסמכים; פה אנחנו נמצאים שבו בתוך אותו משלוח התערב מזון שניתן לאישור קבלת הצהרה בהליך מקוון ומזון אחר ואז המשלוח כולו או חלקו יכול להיבדק.
<נעה בן שבת: המפקח יכול לבדוק את זה רק באמצעות מסמכים, הוא יכול לעשות גם בדיקה אחרת, כפי שהיא מוגדרת בתקנת משנה (ג).
<נעה בן שבת: היבואן הצהיר בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון לפי תקנה 3 כי אין בידיו מסמך מהמסמכים המפורטים בתקנה 17 או שלא מסר את כתובתו המלאה של אתר הייצור ,כאמור בטופס שבתוספת הראשונה; אם לא נמצאים מסמכים, אותם מסמכים המעידים על המזון ותכונותיו ומהיצרן, אז צריך לעשות בדיקה.
<נעה בן שבת: המזון ייבדק.
<נעה בן שבת: נדרשת בדיקה יזומה בהתאם להוראות של מנהל שירות המזון לפי תקנת משנה (ב); במקרה שיש חשד או ידיעה לגבי המזון.
<נעה בן שבת: נערכת בדיקה אקראית, שלא תעלה על עשרה אחוזים מתוך כלל המשלוחים.
אלי אלאלוף: שזה פחות בדיקות מאשר בעבר.
<נעה בן שבת: בתקופת המעבר כמובן.
<שרון גוטמן: זה לא פחות, זה יותר.
<שרון גוטמן: מבחינת האחוזים, האחוזים עלו מאחר שעדיין - - -
<נעה בן שבת: עלו יחסית לחוק, למה שנדרש בחוק.
<אמיר רשף: לא, יחסית לחוק.
<אמיר רשף: יחסית לעבר זה יורד משמעותית.
<רז הילמן: לא, לא יורד, זה עולה.
<רז הילמן: כי אם מדובר בבדיקות מעבדה זה עולה.
<רז הילמן: נדבר על זה, אם זה בדיקות מעבדה או לא.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין משהו שלא הבנתי.
<נעה בן שבת: כמה היום הבדיקות האקראיות?
אלי אלאלוף: היום עושים 10%, אחד על עשרה.
<אלי גורדון: היום ההליכים הם שונים לגמרי.
<אלי גורדון: יש שני סוגים של בדיקה, בדיקת מסמכים, בדיקה רנדומלית ברמה של הנפקת תעודת רישום מוצר, שם זה 5%, וברמה של שחרור משלוח מהנמל, כרגע הדיגום הוא 3%.
<אלי גורדון: כרגע.
<אלי גורדון: אנחנו עובדים תחת הוראת שעה כדי למזער את נזקי חסמים כאלה או אחרים.
<אלי גורדון: לכן אנחנו מדברים על 3%, כרגע, לפי הוראת שעה, שהיא משתנה מעת לעת.
<אלי גורדון: בתקופות מסוימות זה היה 1% ולפי הנוהל הקיים והתקף כרגע הוא 5%, 5% ברמה של שירות המזון הארצי ו-5% ברמה של בדיקות מעבדה.
<אלי גורדון: לתקופה של שלושה חודשים אנחנו הגענו למסקנה ש-10% זה סביר כאשר הבקשה של רז, כבר דנו עליה אתמול בערב ובנוסח, אני מאמין, זה תוקן והותאם לרמה שבה ה-10% כוללים גם בדיקת מסמכים וגם צורך בביצוע בדיקות.
<אלי גורדון: זאת אומרת זה לא יהיה אחד לאחד, אלא יהיו גם בדיקות מסמכים ואפשרות גם לדיגום.
<אלי גורדון: אני מדייק, נכון?
<רז הילמן: כן, רק שהנוסח לא תוקן באופן הזה.
<שרון גוטמן: (1א).
<רז הילמן: (1א) זה מקרה קצה, זה לא הכלל.
<רז הילמן: (1א) מתייחס רק שהמשלוח כולל מזון רגיל שחלקו יובא בשיטה הישנה וחלקו בשיטה החדשה.
<רז הילמן: זה לא בהגדרה של הבדיקה, כשההגדרה של הבדיקה יכולה להיות גם בדיקת ניירת.
<אלי גורדון: אז איפה - - -
<רז הילמן: אני מציע שבהגדרה של בדיקה יירשם בדיקה, יש הגדרה בדיקה אחת - - -
<נעה בן שבת: למשל אתה אומר לי, אם המשלוח כולל מזון רגיש, אז אני יכולה גם להסתפק בבדיקת מסמכים?
<נעה בן שבת: או אם יש לי חשד, אני צריכה להסתפק - - -
<רז הילמן: לא, אני מניח שהבדיקה האקראית, הבדיקה של ה-10% יכולה להסתכם בלבדוק את הניירות של המשלוח.
<רז הילמן: זה מה שאני אומר.
<אלי גורדון: רז, בוא נדייק.
<אלי גורדון: מזון רגיש, נכון להיום, נבדק גם ברמה מנהלתית ויכול גם להיבדק ברמה של דיגום וביצוע בדיקות מעבדה.
<אלי גורדון: במזון רגיל שמיובא בהסדר הקיים נכון להיום, גם יכולים להידגם חלק מהמוצרים.
<אלי גורדון: כרגע אחוז הדיגום לצורך ביצוע בדיקות מעבדה עומד על 3%.
<אלי גורדון: הביצוע של מצרכים מתקיים בכל שלב ושלב, מה שאנחנו רוצים פה להגיע אליו זה שברמה של מזון שהגיע, שהוא מזון רגיל בהסדר היום, לא תתבצע בדיקה אחד אחד של כל המוצרים אלא שתהיה גם אפשרות בדיקת מסמכים.
<אלי גורדון: עד כאן?
<אלי גורדון: יופי, זה מופיע בנוסח?
<רז הילמן: זה לא מופיע בנוסח.
<רוית ארבל: יש לנו בעיה עם הגדרת בדיקה.
<שרון גוטמן: הנוסח פה, ההגדרה בעיקר מהחוק, לא יצרנו - - -
אלי אלאלוף: לא נגענו במשהו.
<שרון גוטמן: (1א) הוא הקלה בגלל שבאמת ייתכן פה מצב שאין מזון רגיש, שיש מזון רגיל.
<שרון גוטמן: אני חייבת לתת גילוי נאות ש-10% הם אחרי שבמשרד הבריאות חשבו על אחוזים הרבה יותר גבוהים וזה אחרי הפחתה של האחוזים.
<שרון גוטמן: הסיבה שזה 10% ולא כמו היום, היא מאחר שמדובר ברפורמה של הוראת שעה שאין בה את כל הרפורמה האחרת של השלמה של הבדיקות בנקודות השיווק ואחריות של המשווקים והעיצומים הכספיים.
<רז הילמן: לא על זה הדיון.
<רז הילמן: אני מסכים, אין בעיה על המהות, אני רק אומר שזה לא מופיע.
<שרון גוטמן: במכלול איזונים וסיכונים הרעיון היה שאחוז הדיגום מכפיל את עצמו מאחר שהאחריות פה מוטלת על היבואן.
אלי אלאלוף: שרון, אומר רז שאתם מסכימים, רק שזה לא כתוב.
<רז הילמן: לא, אני חושב ששרון ואלי לא מסכימים, כי אלי לפני רגע אמר שאין לו בעיה שמתוך ה-10% האלה חלק יהיה בדיקת ניירת בלבד, ואני רק אומר שזה לא כתוב בתקנות.
<שרון גוטמן: זה גם לא כתוב בחוק.
<רז הילמן: אני אבדוק את החוק אחרי זה, כי בתקנות זה לא כתוב.
<שרון גוטמן: זה מועתק מהחוק.
<רז הילמן: אז צריך לראות מה עושים בחוק, אבל כרגע צריך לטפל בתקנות.
<רז הילמן: גם בחוק, אלי אמר שלא תמיד זה יהיה בדיקת מעבדה.
<שרון גוטמן: אבל זה מועתק מהחוק.
<רז הילמן: בסדר, אנחנו עכשיו מדברים על - - -
<שרון גוטמן: החוק קובע את התקנות.
<רז הילמן: אבל אפשר לתקן את התקנות.
<אלי גורדון: יש פה הצעה שכרגע, בכדי ליישר את הקו וללכת בכל זאת למצב ולהשיג את המטרה של כולנו, להגיע לפיילוט שבו נבחן את כל הסוגיות.
<אלי גורדון: אז הצעה כזו אפשר להוסיף שמדובר בבדיקות אקראיות שהן בסך הכול 10% ולא פחות מ-5% של הבדיקות לצורך ביצוע בדיקות מעבדה.
<רז הילמן: לא יותר.
<אמיר רשף: סך הכול 10% ומתוך זה עד 5% מהמשלוחים יהיו בדיקות מעבדה.
<אלי גורדון: ואז זה מאזן את הרצון של כולם.
<אמיר רשף: זה תיקון לסעיף 4.
אלי אלאלוף: משפט אחד על ידי אדם אחד.
אלי אלאלוף: אחד יגיד עכשיו מה.
<נעה בן שבת: אנחנו נצטרך לטפל טיפה בנוסח בגלל ההגדרה בדיקה, אבל זה מה שייאמר.
<רוית ארבל: אז צריך לשנות את הניסוח של בדיקה.
<נעה בן שבת: כן, לכתוב, כמו שכתבנו ב-(1א) שרשאי לבדוק את המזון רק באמצעות מסמכים.
<נעה בן שבת: נעשה את הבדיקה הזאת.
<רוית ארבל: דרך אגב, שרון, בחוק זה כן מוסדר, תסתכלי 116(6) מגדיר בדיקה, כולל בדיקת מסמכים.
<נעה בן שבת: לא, זה בתקנות.
<נעה בן שבת: 116 זה תקנות, אפשרות התקנת תקנות, אבל לעומת זאת סעיף 66, שאליו מפנים, הוא מדבר על בדיקה במעבדה בישראל אם מגיע לו - - -
<שרון גוטמן: אבל זה יוסדר בתקנות, שזה יהיה גם כולל בדיקת מסמכים.
<שרון גוטמן: בחוק לא תהיה בעיה.
אלי אלאלוף: מותר לנו ללכת הביתה מוקדם.
<נעה בן שבת: : מנהל שירות המזון רשאי להורות – על בדיקה יזומה של משלוח מזון לפי שיקול דעתו המקצועית המבוסס בין השאר על ניהול סיכונים ועל נתונים שברשותו לגבי היבואן, יצרן המזון, ארץ המוצא או המזון המסוים, לרבות על פסילת משלוח המזון ליבוא או ליצוא בידי מדינה אחרת, או על קבלת מידע ממדינה אחרת או מארגון בין לאומי בתחום המזון, על מניעת שיווק המזון, או על קבלת מידע בכל דרך אחרת על פגם במזון או הפרת דרישות לפי תקנה 4(3) לגביו, או על חשש לפגם או הפרה לגביו; אלה כל החשדות שיכולים להצדיק בדיקה יזומה.
<נעה בן שבת: בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט, על בדיקות יזומות מיוחדות לסוג מזון, בהתבסס על ניהול סיכונים, בנסיבות חריגות ולשם מניעת סיכונים לבריאות הציבור לתקופה שיורה, שלא תעלה על שישה חודשים כתנאי למתן תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: פה השישה חודשים זה כדי לתפוס גם את תקופת הוראת המעבר וגם שלושת החודשים שאפשר להכניס משלוחים על פי אישור קבלת הצהרה שניתן במסגרתה.
<נעה בן שבת: בתקנה זו – "בדיקה" – בדיקה במעבדה בישראל עם הגיע המזון לתחנת ההסגר ובכלל זה בדיקה אורגנולפטית; "בדיקה אורגנולפטית" – בדיקה של ריח, מראה, מרקם וטעם.
<רוית ארבל: לא צריך להוסיף לרבות בדיקת מסמכים?
<נעה בן שבת: לא, בדיקת המסמכים תופיע רק בנושא של הבדיקה האקראית.
<נעה בן שבת: לא תינתן תעודת שחרור למזון שיובא בהליך מקוון אם המפקח בתחנת ההסגר הורה על בדיקה לפי תקנה 7, ובדיקה כאמור טרם בוצעה; אולם מפקח רשאי להורות על ביצוע הבדיקה לאחר מתן תעודת שחרור ובכפוף לתנאים שייקבעו בתעודת השחרור, לרבות לעניין ביצוע הבדיקה; תנאים לעניין תקנה זו ותקנות 9 עד 13 יכול שיכללו, בין השאר, דרישות למתן ערובה לפי נהלי יבוא מזון, לקיום הדרישות שנקבעו ולעמידה בתנאים.
<נעה בן שבת: עיכוב במתן תעודת שחרור למזון האסור ליבוא מכוח דין אחר.
<נעה בן שבת: ראה מנהל שירות המזון, מי שהוא הסמיכו לכך או מפקח בתחנת ההסגר כי הוגשה בקשה לקבלת תעודת שחרור לגבי מזון הנמצא בתחנת הסגר והתעורר לגביו חשד כי מדובר במזון שאסור לייבאו מכוח חיקוק שאינו כאמור בתקנה 4(3), יודיע על כך לגובה מכס כהגדרתו בפקודת המכס, מיד עם היוודע לו על כך, ורשאי הוא, במקרים חריגים ועל אף האמור בתקנה 6(ו), לעכב את הטיפול בבקשה עד לאישור גובה המכס כי האחראי על החיקוק הנוגע לעניין הסכים לכך.
<נעה בן שבת: מתן תעודה למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנות 4(3) ו-6(ז), מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי לאשר מתן תעודת שחרור למזון שנמצא בו פגם לא מהותי שניתן לתיקון להנחת דעתו של מנהל שירות המזון באופן שלא יסכן את בריאות הציבור ואת בטיחות המזון, ובלבד שהורה בתעודה על תנאים המבטיחים את תיקון הפגם באופן כאמור.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על הוראה שהיא יחסית כללית לגבי סוג המזון.
<נעה בן שבת: אחרי זה יש לנו הוראה יותר ספציפית בתקנה 13.
<נעה בן שבת: מתן תעודת שחרור בתנאי שיושלמו דרישות טרם הוצאת המזון מהמחסן.
<נעה בן שבת: יבואן רשאי להשלים את דרישות הוראות התאמת הסימון בדרישות לפי תקנה 4(3) והמסמכים לפי תקנות 15 ו-16 - - -[ אנחנו מדברים על דרישות, 15 זה הנושא של שמירה על אריזה ותווית ו-16 זה הנושא של בדיקות מעבדה.
<נעה בן שבת: למזון רגיל שהובא בהליך מקוון, טרם הוצאת המזון מהמחסן הרשום בתעודת רישום היבואן זולת אם נקבע אחרת בתעודה האמורה.
<נעה בן שבת: אין בתקנה זאת כדי לגרוע מחובתו של היבואן לעמוד בדרישות סימון שאינן לפי חיקוק כאמור בתקנה 4(3).
<נעה בן שבת: - זה כל סימון אחר.
<נעה בן שבת: סמכויות מנהל שירות המזון למתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות מסוימות.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה 6(ז), מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו רשאי - לתת תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שהובא בהליך מקוון, אף שאינו עומד בדרישות לפי תקנה 4(3) לעניין סימון או אריזה, אם ההפרות הן טעויות כתיב או דפוס או בגדר זוטי דברים, אינן נוגעות לתכונות מהותיות של המזון, לזיהויו או לזיהוי יצרן המזון, ואין בהן כדי לסכן את בריאות הציבור או ליצור חשש להטעיה משמעותית של הצרכן, ותיקון ההפרה יטיל על היבואן נטל משמעותי, ורשאי הוא לקבוע תנאים בתעודת השחרור כאמור; לתת תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שהובא בהליך מקוון שהמזון בו אינו עומד בדרישות לפי תקנות אלה ובכלל זה תקנה 4(3) לעניין סימון, אריזה, שמירת מסמכים או תוצאות בדיקת מעבדה, ובלבד שיקבע תנאים בתעודת השחרור להבטחת קיום הדרישות האמורות בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן הרשום בתעודת רישום היבואן;
<נעה בן שבת: אולי אנחנו צריכים להגיד שתעודת רישום היבואן זו התעודה שמעידה על כך שהיבואן נרשם במשרד הבריאות.
<נעה בן שבת: שיהיה ברור מה היא התעודה הזאת.
<נעה בן שבת: סמכויות מפקח בתחנת מעבר בנוגע למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו מדברים על סמכויות של המפקח בניגוד לתקנה 10 שראינו, שהתייחסה לסמכויות של מנהל שירות המזון.
<נעה בן שבת: לא ניתנה תעודת שחרור למזון מחמת אי עמידה בדרישות לפי תקנות אלה ובכלל זה לפי תקנה 4(3), יחולו הוראות אלה:
<נעה בן שבת: מצא מפקח שהפגם במזון לא מהותי וניתן לתיקון באופן שאינו מסכן את בריאות הציבור או את בטיחות המזון, רשאי הוא, באישור מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, לתת ליבואן הוראות בדבר על הדרך לתקן את הפגם טרם שחרורו; תוקן הפגם בהתאם להוראות כאמור, ידווח על כך היבואן למפקח והמפקח יהיה רשאי לתת תעודת שחרור אם מצא כי לאחר התיקון המזון עומד בתנאים למתן תעודת שחרור; מצא מפקח פגם כאמור בפסקה (1) וסבר כי הפגם ניתן לתיקון באופן כאמור באותה פסקה וניתן בכפוף לתנאים שיקבע לתקן את הפגם במחסן הרשום בתעודת רישום היבואן, רשאי הוא להתנות את מתן תעודת השחרור בתנאים שיקבע, לרבות דרישה להעמדת המזון לבדיקה לאחר התיקון, בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן; למעשה אנחנו קוראים פה הוראות שגם קבועות בחוק, אבל אנחנו נמצאים בשלב שלפני תחילת החוק ולכן אנחנו קוראים אותם בתיקונים הנדרשים.
<נעה בן שבת: מצא מפקח שהפגם במזון מהותי או שאינו ניתן לתיקון, רשאי הוא להתיר להחזיר את המשלוח לנמל המוצא או לשולחו ליעד אחר מחוץ לישראל, לפי בחירת היבואן, בהתאם לתנאים שיורה עליהם; אין באמור כדי לגרוע מסמכויות לפי הפקודה להורות על השמדת המזון.
<נעה בן שבת: - שכמובן הן אפשריות, אם אנחנו מדברים על מזון שלא עומד בתנאים.
<נעה בן שבת: שמירת מסמכים בידי יבואן.
<נעה בן שבת: יבואן ישמור את המסמכים והפרטים המפורטים להלן לגבי כל משלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון ושניתנה לגביו תעודת שחרור לתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון, ובהיעדר סימון של מועד כאמור – שנה ממועד העברת המזון לאחר, כפי שמצוין בתאריך תעודת המשלוח של המזון.
<רוית ארבל: בסעיפים 15 ו-16, אולי במקום 'להלן'?
<רוית ארבל: זה לא אותו סעיף.
<נעה בן שבת: אני רוצה לזכור להגיד שהתקנות האלה, כל ההוראות שקבועות בהן, החובות שקבועות בהן, לפי הוראת הפקודה כרוכה בהן הוראה פלילית לכן גם נדרש אישור הוועדה, אבל אלה כמובן הוראות של עיצומים כספיים שיחולו רק כשייכנס החוק לתוקף, הן כמובן לא חלות על ההוראות האלה.
<נעה בן שבת: שמירה של אריזה ותווית לעניין מזון ארוז מראש.