GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רותם יוסף: מצא עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) או עובד סוציאלי לפי חוק הסעד (טיפול במפגרים) כי נוכח המידע שהובא לידיעתו והבדיקות שערך כאמור בסעיף קטן (ב) המשך שהייתו של הילד בבית אותו אדם היא לטובתו, יביא את העניין להחלטת הגורם המוסמך בהקדם האפשרי בנסיבות העניין אלא אם כן מתקיימים שני אלה וסבר העובד הסוציאלי כי בנסיבות העניין אין צורך לעניין המשך שהייתו בבית אותו אדם בפניה להחלטת גורם מוסמך על השמה באומנה: מלאו לילד 14 שנים ומשך השהייה בבית אותו אדם אינו צפוי לעלות על שישה חודשים או שמלאו לילד 16 שנים ומשך השהייה בבית אותו אדם אינו צפוי לעלות על שנה.
<רותם יוסף: לא מתקיימות בילד נסיבות המעידות על נזקקות לפי חוק הנוער.
<נעה בן שבת: כאן יש חידוש משמעותי.
<נעה בן שבת: הערת המועצה לשלום הילד דיברה על מצבים בהם הילד נמצא, הנסיבות בהן הילד לא נמצא בביתו, הן לא נסיבות של נזקקות.
<נעה בן שבת: זה לא שמתעלמים מהילד, אבל למשל אם ההורים נמצאים בחוץ לארץ והוא נמצא בבית קרוב המשפחה, בבית הסבא והסבתא, כי הם נמצאים בשנת שבתון בחוץ לארץ והוא משלים את הבגרויות.
<נעה בן שבת: מדובר על ילד מבוגר והשהייה היא מוגבלת בזמן.
<נעה בן שבת: כמובן העובד הסוציאלי צריך להשתכנע שאין צורך לעניין המשך שהייתו בבית אותו אדם בפנייה להחלטת גורם מוסמך להשמה באומנה וזה בנוסף על כך שהוא צריך להתרשם שזה לטובת הילד בהמשך השהייה.
<רותם יוסף: קבע הגורם המוסמך כי על הילד להיות מושם מחוץ לביתו, וכי טובת הילד היא להמשיך ולשהות בבית האדם שעמו התגורר כאמור בסעיף קטן (א), יגיש אותו אדם בקשה לקבלת רישיון אומנה על פי חוק זה.
<רותם יוסף: לא יינתן רישיון אומנה כאמור לאדם כאמור שלא מסר הודעה כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן שוכנע הממונה על רישוי האומנה כי טובת הילד להמשיך לשהות בבית אותו אדם.
<רותם יוסף: ניתן למי שהגיש בקשה לפי סעיף קטן (ה) רישיון אומנה לפי סעיפים 24 או 25, תהיה השמה זו בבחינת אומנה לכל דבר ועניין, ויחולו עליה כל ההוראות החלות על אומנה.
מאיר כהן: אנחנו רוצים להצביע על סעיף 64.
מאיר כהן: מי בעד אישור 64?
מאיר כהן: סעיף 64 אושר פה אחד.
<נעה בן שבת: אדוני, יש לי תיקון.
<נעה בן שבת: אנחנו קודם קראנו את סעיף 46 והיה תיקון אחד שאני חושבת שהוא פחות מהותי למקרה שנדרש מינוי של אפוטרופוס לרכוש.
<נעה בן שבת: כאן כתוב שהפנייה היא לעובד סוציאלי לפי חוק הסעד או חוק הנוער ואני מבינה שהבקשה היא שהפנייה תהיה ישירות למחלקה לשירותים חברתיים.
מאיר כהן: של הרווחה.
<זכי חרוב: בסעיף 46, חלק מהתשלומים - - -
מאיר כהן: לא, אתה לא חוזר לסעיף 46.
מאיר כהן: אנחנו חזרנו רק לדבר הזה.
מאיר כהן: הסעיף כבר אושר.
<זכי חרוב: רק לומר משפט.
<זכי חרוב: מבחינת המידע, הוא לא נכון.
<זכי חרוב: חלק מהתשלומים עוברים דרך המפעילים למשפחות ולא ישירות דרך משרד הרווחה.
<זכי חרוב: זה כמו הוצאות מיוחדות.
<זכי חרוב: אנחנו מעבירים את זה.
<נעה בן שבת: מה זה הוצאות מיוחדות?
<זכי חרוב: כתוב כאן שהתשלומים יועברו על ידי המשרד לאומן.
<זכי חרוב: חלק מהתשלומים עוברים על ידי המפעילים לאומן.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד כספים, הטבות ותגמולים או גמלאות מכל מקור שהוא שלא לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: אם אלה תשלומים לפי חוק זה, זה מוסדר בסעיף קטן (א).
מאיר כהן: נמשיך.
<נעה בן שבת: בסעיף 46 זה כבר מוסדר.
מאיר כהן: סעיף 46 סגור.
<נעה בן שבת: רגע אושר גם סעיף 64 ועכשיו אולי נחזור לתיקונים מהתחלה.
<נעה בן שבת: נתחיל בסעיף 2, סעיף ההגדרות.
<נעה בן שבת: בהגדרה אומנה אנחנו מדברים על מגורים של ילד במשפחה שאינה בין הוריו ולא רק על שהייה, כך שלא ישתמע משהו פחות מזה.
<נעה בן שבת: בהגדרת ילד, יש שינוי קל.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים על אומנה פוסט אשפוזית.
<נעה בן שבת: הגדרת ילד בפסקה (3) כוללת גם את "מי שטרם מלאו לו 21 שנים והוא אדם עם מוגבלות כהגדרתו בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות או שהוא באומנה לאחר אשפוז או כתחליף לאשפוז וזקוק לטיפול תרופתי מיוחד או למעקב רפואי מיוחד".
<נעה בן שבת: ההגדרה מאגר מידע הייתה כאשר חשבנו שמאגר מידע שבידי הממונה על רישוי אומנה, שהוא מאגר מאוד משמעותי ואחרי כן הסתבר שהוא מאגר לא מאוד משמעותי, ומאחר והוא לא מופיע הרבה, אנחנו מבטלים את ההגדרה.
<נעה בן שבת: ההגדרה תושב ישראל, בעמוד 4, יש בה תיקון קל.
<נעה בן שבת: "מי שמתגורר בישראל או בישובים באזור כהגדרתם בסעיף 378(א) לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב) התשנ"ה-1995 ומתקיים בו אחד מאלה: הוא אזרח ישראלי.
<נעה בן שבת: ניתנו לו אשרת עולה, תעודת עולה, רישיון לישיבת קבע, או ששר הפנים או מי שהוא הסמיכו לכך מצא כי הוא זכאי לאשרת עולה, והתגורר בישראל או בישובים כאמור לפחות שלוש שנים מתוך חמש השנים שקדמו להגשת הבקשה או לפחות 12 חודשים מתוך 18 החודשים שקדמו להגשת הבקשה".
<נעה בן שבת: זה משיג בצורה יותר טובה את מה שחשבנו שהשגנו בנוסח הקודם.
<נעה בן שבת: זה משיג את זה שאנחנו מדברים גם על אדם שמתגורר בישובים באזור.
קארין אלהרר: זה על דעת שרת המשפטים?
<נעה בן שבת: דיברתי עם גיל גרינגר, הוא ראה את הנוסח.
<נעה בן שבת: עוד תיקון קטן בהגדרה משפחת אומנה בעמוד 3 – מסגרת משפחתית שילד מתגורר באומנה.
<נעה בן שבת: הנושא של חמישה ילדים למטרת אומנה הועבר לסעיף 32(4) ושם הוא נמצא בחברתן של הוראות אחרות שאומרות איך אני בוחרת משפחת אומנה, קודם כל עדיפות לקרובי המשפחה, אחרי כן יחד עם האחים, בנוסף לזה לוקחים בחשבון את הקשרים המשמעותיים.
<שלוה ליבוביץ: נעה, זה בעייתי.
<עדי חן: כאשר אנחנו מדברים על תושב, אולי צריך לעשות הקבלה, אנלוגיה, מחוק שיפוט בענייני התרת נישואין, שם הרחיבו את המונח תושב גם למקום מגורים.
מאיר כהן: זה יישאר כך.
<עדי חן: לדעתי זה רק ייטיב אם נרחיב את המונח.
מאיר כהן: אנחנו נסתפק בזה.
מאיר כהן: הגיעו לניסוח החוק ביותר.
<שלוה ליבוביץ: אני מבקשת להחזיר את החמישה כי אחרת נתבלבל עם מעון משפחתי.
<שלוה ליבוביץ: גם מעון משפחתי זה זוג עם ילדים.
<נעה בן שבת: אולי נגיד שאינה מעון משפחתי ואז תגידי מעון משפחתי הוא מסגרת שיש בה יותר מחמישה ילדים.
<שלוה ליבוביץ: זה לא רק זה.
<שלוה ליבוביץ: יש הבדל גדול.
<שלוה ליבוביץ: במשפחה אומנת אנחנו מכניסים את הילד לתוך בית המשפחה האומנת.
<שלוה ליבוביץ: במעון משפחתי בעצם המערכת שוכרת בית ומכניסה גם את הזוג לתוך הבית.
קארין אלהרר: למה זה משנה היכן יהיו חמשת הילדים?
<שלוה ליבוביץ: כי אחרת יחשבו שמעון משפחתי הוא בתוך הסיפור כאן וזה לא כך.
קארין אלהרר: אז תגידי למעט מעון משפחתי.
<שלוה ליבוביץ: בסדר.
<נעה בן שבת: זה יהיה למעט מעון משפחתי ונמצא את הדרך להפנות לחוק בת"ס.
קארין אלהרר: למעט מעון משפחתי.
מאיר כהן: אנחנו נשאיר את זה במקום ונוסיף למעט מעון משפחתי.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שהוועדה תסמיך אותי לכתוב את זה.
קארין אלהרר: מה שאת רוצה, אבל שיהיה מוכן עד יום שני.
<נועם פליק: אולי מה שאמור להיות מעון משפחתי.
<נעה בן שבת: סעיף 2 לא הוצבע ואפשר להצביע עליו.
מאיר כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 2 עם כל התיקונים כפי שנקראו עכשיו על ידי היועצת המשפטית.
<נעה בן שבת: בנוסף לזה גם על ההגדרות שקראנו בעבר.
מאיר כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 2, על ההגדרות שנקראו בעבר ועל ההגדרות שהוספו היום עם התיקונים.
מאיר כהן: סעיף 2 אושר.
מאיר כהן: לגבי סעיף 1, מה לא היה שם?
<נעה בן שבת: סעיף 1 אנחנו לא מתקנים.
<נעה בן שבת: אנחנו עכשיו עוברים על הרבה סעיפים שעל רובם הצבענו.
<נעה בן שבת: על סעיף 1 הצבענו והוא אושר.
<נעה בן שבת: אנחנו הולכים לכל מיני תיקונים שפורמלית הם הוצבעו.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לעשות רביזיה.
<נעה בן שבת: אני מציעה קודם, אם אפשר, לעבור ולראות מה התיקונים בכל סעיף ואחר כך נצביע.
מאיר כהן: אני מבקש להצביע סעיף-סעיף.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים להצביע גם על הרביזיה לאותו סעיף וגם על האישור.
מאיר כהן: אני מקבל את הצעתך.
<נעה בן שבת: סעיף 3(א).
מאיר כהן: גברתי, את רוצה לומר משהו?
<עדי חן: ידיד קרוב.
<עדי חן: אני חושבת שכן צריך להיות מוגדר בחוק.
קארין אלהרר: את מי תגדירי כידיד קרוב?
מאיר כהן: גברתי, החלטנו לא.
<נעה בן שבת: יש ידיד קרוב בכל כך הרבה מקומות.
<נעה בן שבת: ראינו קרוב אחר בחוק הנוער.
מאיר כהן: גברתי, שמענו את הערתך.
<עדי חן: לא כל אדם יכול להיות ידיד קרוב.
<נעה בן שבת: סעיף 3(א) – "זכותו הטבעית של ילד לגדול בבית הוריו ואם הוצא ממנו – לחזור אליו, אלא במקרים שבהם טובת הילד מחייבת גידולו מחוץ לבית הוריו ובכפוף לכל דין".
<נעה בן שבת: לא תמיד טובת הילד מחייבת שהוא יושם במשפחת אומנה ולכן אנחנו מורידים את המלים "שהוא יושם במשפחת אומנה".
<נעה בן שבת: בסעיף (ב) אין הערות ואין שינוי משמעותי.
<נעה בן שבת: בסעיף 4 גם אין שינוי.
<נעה בן שבת: בסעיפים הבאים, אם יש תיקונים, אלה תיקוני נוסח ולא עניינים של מהות.
מאיר כהן: נצביע אחר כך על סעיף 3.
<נעה בן שבת: בסעיף 6(א) אנחנו אומרים "ילד הנמצא בתהליך השמה באומנה או באומנה זכאי לזכויות", גם מי שנמצא בתהליך ההשמה.
<נעה בן שבת: עכשיו הוא לא בבית המשפחה אבל הוא בתוך אותו תהליך.
מאיר כהן: אני רוצה להבין את זה.
<נעה בן שבת: יש לנו את הזכויות שהילד זכאי לחיות במסגרת משפחתית שהיא חלופית לבית הוריו ומספקת לו את מכלול צרכיו ופועלת לשמירת טובתו, מיישמת את זכויותיו וכולי.
קארין אלהרר: בהתחלה זה היה רק לאומנה ועכשיו זה גם לתהליך.
מאיר כהן: לא רק לאומנה אלא גם לתהליך.
קארין אלהרר: לא רק לאומנה אלא גם לתהליך שקודם.
<שמואל ברניקי: שאלה.
<שמואל ברניקי: ברגע שמתחיל תהליך אימוץ - - - עד רגע האימוץ?
<נורית גרינולד: לא.
<נורית גרינולד: ברגע שמתחיל תהליך אימוץ במשפחה מוכרת לצורך הליך האימוץ, היא כבר לא בתוך החוק הזה.
<שמואל ברניקי: יש תחום ביניים.
<נעה בן שבת: יש תחום ביניים שבעצם טעון הסדרה.
מאיר כהן: חברים, הילדים כבר יגדלו ויתגייסו לצבא והחוק הזה עדיין לא יעבור.
מאיר כהן: אנא מכם.
<נעה בן שבת: בסעיף 11, בסעיף (ה), יש שינוי.
<נעה בן שבת: "בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), זכותו של ילד להביע את רצונו, רגשותיו, דעותיו ועמדתו בפני גורם מוסמך גם באמצעות אפוטרופוס לדין או עורך דין שמינה בית משפט".
<נעה בן שבת: זה לבקשת הסיוע המשפטי.
<נעה בן שבת: הסעיף הבא, סעיף 22, בדיון הקודם התייחסנו אליו.
<נעה בן שבת: לסעיף 23(ב), "השר באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע הוראות לעניין בקשות לרישיון אומנה ולחידושו, לרבות הפרטים שייכללו והמסמכים והאישורים שיצורפו אליהן, וכן הוראות לעניין שינוי רישיון אומנה או ביטולו".
<נעה בן שבת: זה רשות לקבוע ואם לא, אתם תקבעו את הדרך אבל אנחנו רוצים שכן תהיה דרך אחידה לבקשה לרישיון אומנה ושכן ייקבע הדבר בתקנות.
<נעה בן שבת: גם אם הוא לא נקבע, זה לא מונע את ביצועו של החוק.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) יש הבהרה לגבי הנושא של בני זוג שאם אומנים.
<נעה בן שבת: מתברר שרישיון האומנה כולל את שני בני הזוג ולכן מוצע כאן להגיד: "היה למבקש בן זוג המתגורר עמו, לא תידון בקשתו אלא אם כן הוגשה הבקשה גם על ידי בן זוגו".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, שניהם מגישים את הבקשה והבקשה משותפת ורישיון משותף ניתן להם.
<נעה בן שבת: בסעיף 24 יש תיקון בסעיף (א)(7): "יש בביתו מקום הולם שיש בו כדי לאפשר את התפתחותו התקינה והבריאה של ילד ואת מימוש זכויותיו לפי חוק זה".
<נעה בן שבת: מקום הולם לילד מאפשר התפתחות תקינה.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) מתייחס גם הוא לבני זוג: "נוסף על האמור בסעיף קטן (א), לא יינתן רישיון אומנה למבקש שיש לו בן זוג המתגורר עמו, אלא אם כן מתקיימים גם בבן הזוג התנאים למתן רישיון אומנה ורישיון אומנה יינתן אם לשני בני הזוג, וחבותם לפי חוק זה תהיה ביחד ולחוד".
<יצחק קדמן: יש סיטואציות רבות בהן מדובר באזרח ישראלי שבת זוגו עדיין לא קיבלה מעמד קבע בארץ.
<יצחק קדמן: הם עוברים את כל המבחנים האפשריים והיא מחכה לאישור להפוך לתושב קבע מתושב ארעי.
<יצחק קדמן: האם הכוונה היא כאן לפסול זוג כזה מלהיות משפחה אומנת?
<נעה בן שבת: במקרה כזה יש אפשרות בסעיף 25(ג) לקבל רישיון אומנה חריג.
<נעה בן שבת: הסיפה גם מזומנת כאן בירוק והיא אומרת: "אולם בנסיבות מיוחדות רשאי הממונה על רישוי אומנה, באישור המפקח הארצי על אומנה, בהסכמת ראש רשות האוכלוסין וההגירה או מי שהסמיכו לכך לתת למבקש רישיון אומנה חריג לפי סעיף זה אף אם לא התקיים בו התנאי שבסעיף 24(א)(1)".
מאיר כהן: זה עונה.
<נעה בן שבת: זאת יכולה להיות נסיבה חריגה.
<נעה בן שבת: זה יכול להתייחס לכל אחד מבני הזוג.
<יצחק קדמן: עוד שאלה.
<יצחק קדמן: סעיף 24(א)(2).
<יצחק קדמן: אני זוכר שיושב ראש הוועדה התנגד בשעתו לקבוע את הגיל כפי שמופיע כאן, גיל 56.
<נעה בן שבת: שם דובר על גיל אחר.
<נעה בן שבת: שם דובר על הפער בין הילד לבין ההורה.
<נעה בן שבת: זה ניקח מתוך חוק האימוץ, מתוך הסתכלות על אפשרות שהאומנה תהפוך לאימוץ.
<יצחק קדמן: אבל אם מלאו לו 56 הוא לא יכול להיות משפחה אומנת.
<נעה בן שבת: יש כן הגבלה אבל אני חושבת שגם כאן יש אפשרות לתת רישיון חריג.
<שלוה ליבוביץ: אפשר לחרוג מזה.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) אליו התייחסנו יש תנאים שאומרים שאי אפשר לחרוג מהם.
<נעה בן שבת: התנאי של תושבות, שאחרי כן יש את השטר ושוברו בצדו, קראנו קודם את השובר שלו, שבסיפה אפשר להתגבר על הנושא של התושבות.
<נעה בן שבת: פסקה (4) מתייחסת ללקות נפשית או שעלולה לפגוע או מגבלה או מחלה שפוגעת ביכולת לשמש אומן.
<נעה בן שבת: פסקה (5) מתייחסת להתמכרות לסמים או לאלכוהול.
<נעה בן שבת: פסקה (6) מתייחסת לנושא של ההכנסה הקבועה.
<נעה בן שבת: פסקה (8) מתייחסת לנושא של הכרזה על קטין נזקק במשך שבע שנים שקדמו לכך.
<נעה בן שבת: פסקה (9) מתייחסת למינוי אפוטרופוס וגם ב-(9) יש אפשרות של החרגה.
<יצחק קדמן: אני רוצה להבין.
<יצחק קדמן: אתם עומדים על כך שהגיל 56 יהיה הגיל המקסימלי?
קארין אלהרר: הם אומרים שאפשר לחרוג לזה.
<נעה בן שבת: ברישיון אומנה חריג אפשר לחרוג מכך.
קארין אלהרר: סעיף קטן (2) לא נכלל ברשימת המקרים שלא ניתן לחרוג מהם.
<דנה שני עצמון: סעיף (6) בסעיף 24, "הוא בעל הכנסה קבועה ומדובר בבני זוג".
<דנה שני עצמון: יש לנו הרבה אומנות קרובים.
<נעה בן שבת: באומנת קרובים יש לנו תנאים אחרים.
מאיר כהן: את היית בכל הדיונים גברתי?
<דנה שני עצמון: לא.
מאיר כהן: אולי מסתבר שיש לנו סעיף שמתייחס לאומנת קרובים וכך היית חוסכת מאתנו את הערתך.
מאיר כהן: לכן החוקים כאן נתקעים, כי אנשים באים מדי פעם ומעירים הערות.
<עדי חן: בסעיף 24(9), לא בישיבה האחרונה אלא בישיבה אחת לפני האחרונה אמרתי שלא מונה לו אפוטרופוס, זה לא מדויק.
<עדי חן: אנחנו עדים בפרקטיקה להרבה מאוד מקרים, אדם עובר תאונת דרכים, תקופה מסוימת ממונה לו אפוטרופוס, הוא עובר ניתוח, הוא בקומה תקופה מסוימת, אז אחר כך הוא חוזר.
<עדי חן: כשאומרים לא מונה לו אפוטרופוס, זה רחב מדי.
מאיר כהן: שמענו.
מאיר כהן: היועצת המשפטית תכף תתייחס.
<עדי חן: ברשותכם, עוד הערה.
<נעה בן שבת: רגע, אבל את אומרת מונה לו אפוטרופוס.
<נעה בן שבת: בזמן שהוא בקומה, את רוצה שהוא יהיה אומן?
<רונית אדלר: אני לא רואה בתנאים לרישיון את הנושא של אי הרישום הפלילי.
<נעה בן שבת: בסעיף 24(ב).
מאיר כהן: אפשר לחשוב שהתחלנו את החוק עכשיו.
מאיר כהן: אני מבקש, מעכשיו רק הערות שקשורות לסעיפים שאנחנו מדברים עליהם ואם מישהו לא ראה משהו, זה בגלל שהוא לא קרא את החוק.
מאיר כהן: אנחנו לא נבזבז זמן.
<נעה בן שבת: לגבי אומנת הקרובים.
<נעה בן שבת: בסעיף 38(ג)(3), יש לגבי קרוב משפחה ומופיעים שם התנאים עליהם אי אפשר לוותר.
<נעה בן שבת: אלה סעיפים קטנים (4) ו-(5).
<נעה בן שבת: לעניין קטין נזקק, תכף נגיע לזה, התקופה לגבי אומנת קרובים מקוצרת והיא רק לשלוש שנים.
<עדי חן: לסעיף 9, אולי הנוסח יהיה - - -
מאיר כהן: את לא תדברי יותר.
<נעה בן שבת: אם את רוצה שלא יהיה ממונה אפוטרופוס, לא חל לגביו מינוי אפוטרופוס.
<עדי חן: בעת המינוי לא מונה כי המשפט הזה מתייחס לעבר.
קארין אלהרר: אין לו אפוטרופוס, בהווה.
קארין אלהרר: אין לו.
קארין אלהרר: לא מונה לו עכשיו אפוטרופוס.
מאיר כהן: בזה זה נסגר.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 25(ב).
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על כך שרישיון אומנה חריג ניתן לילד מסוים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, צריך בנסיבות העניין.
<נעה בן שבת: אנחנו רואים את הילד, רואים את האומן.
<נעה בן שבת: את פסקה (ג) הקראנו.
<עדי חן: אפשר להעיר הערה קטנה לגבי פסקה (ג)?
<נעה בן שבת: בפסקה (ב) אנחנו מדברים על הבהרה.
<נעה בן שבת: חוות הדעת נוגעת להתאמת המבקש לשמש אומן וזה יכול להתייחס לילד מסוים או באופן כללי.
<נעה בן שבת: חוות הדעת מועברת למפקח לשם בדיקתה.
<נעה בן שבת: סעיף 30, רישיון האומנה.
<נעה בן שבת: בסעיף 30(א), האפשרות לבטל רישיון אומנה יכול להיות גם למי שעדיין לא קיבל ילד לאומנה, כך שזה לא רק אומן אלא למי שבידו רישיון אומנה.
<נעה בן שבת: סעיף 31(ה).
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוריד את הפסקה מאחר ויש הוראה בסעיף שמירת הזכויות ושמירת הדינים והיא מתייחסת לכך.
<נעה בן שבת: שוב, החוק הזה מתייחס לילד כהגדרתו בחוק הזה.
<נעה בן שבת: בסעיף 32(4) הוספה הגדרה: "במשפחת האומנה יתגוררו בו זמנית לכל היותר חמישה ילדים באומנה".
<נעה בן שבת: סעיף 33(ג)(1)(ה).
<נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים כאן את סיום האומנה של ילד בעקבות הבקשה של האגודה לזכויות האזרח שביקשה להוסיף שהזכות של הוריו של ילד תתייחס גם לנושא של סיום אומנה או שינוי מהותי באומנה ויקבלו על כך הודעה.
<משכית בנדל: אפשר להתייחס לסעיף הזה?
מאיר כהן: קיבלנו את הבקשה.
<משכית בנדל: לעניין אחר לחלוטין.
<משכית בנדל: אנחנו ממתינים לתשובה לגבי עניין שעלה בדיונים עם משרד הרווחה ועם היועצת המשפטית של הוועדה בכל הנוגע לנסיעות של ההורים לבקר את ילדם ולביקורים על פי תכנית הטיפול.
<משכית בנדל: אנחנו עדיין ממתינים לתשובה בעניין הזה.
<שלוה ליבוביץ: את ההורה מממנת המחלקה לשירותים חברתיים.
<שלוה ליבוביץ: את הסעת הילד מממנת האומנה.
<משכית בנדל: כן, אבל המחלקה לשירותים חברתיים זה סעיף כללי, אם יש תקציב או אין תקציב.
<משכית בנדל: בפועל זה לא ניתן.
<שלוה ליבוביץ: קודם כל, זה לא מדויק מה שאת אומרת.
<שלוה ליבוביץ: ניתנים וילדים מקבלים.
<שלוה ליבוביץ: אני לא אומרת שיש את הכיסוי של המחלקה אבל יש חלוקה מאוד ברורה.
<שלוה ליבוביץ: האומנה אחראית להסעת הילד.
מאיר כהן: גברתי, זה ברור.
מאיר כהן: הייתי ראש עיר ואני מכיר את זה.
מאיר כהן: לא נחזור על זה.
<נעה בן שבת: סעיף 33(ה)(1)(ד) מפרט מה צריך להיכלל בהסכם.
<נעה בן שבת: רק הבהרה: "הגבלות שחלות על סמכויות ההורים לפי הוראות בית משפט בעת שהילד שוהה אצלם".
מאיר כהן: מוסיפים את לפי הוראות בית משפט.
<נעה בן שבת: בפסקה (ה), פסקת משנה, נאמר "ברשות המקומית בה הם מתגוררים".
<נעה בן שבת: אלה כמובן הורי הילד מול הרשות המקומית שלהם, מול המחלקה לשירותים חברתיים אצלם.
<נעה בן שבת: בפסקה (4), גם כן לפי בקשת האגודה לזכויות האזרח, מוצע להוסיף: "עותק מההסכם ובכלל זה הארכותיו והתאמות בו, יימסר להורים".
<נעה בן שבת: סעיף 34(א).
<נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על אומנה חסויה ויש כאן הצעה – גם היא של האגודה לזכויות האזרח – לקבוע מה הטעמים לחסות אומנה.
<נעה בן שבת: "אומנה חסויה היא אומנה שפרטים מזהים הנוגעים למקום המגורים או לעניינים אחרים הקשורים לה חסויים מפני הורי הילד המושם בה או מפני גורמים אחרים שקבע הגורם כאמור בסעיף קטן (ב) בשל סכנה שנשקפת לילד או למשפחת האומנה מחשיפת פרטים מזהים או בשל טעמים מיוחדים שיירשמו ובשים לב להשלכות קביעת חסיון האומנה על להקשר שבין ההורים לילדם ועל הסיכויים לחזרת הילד לבית הוריו".
<נעה בן שבת: זה כדי למנוע מצב שעצם החיסוי גורם לפגיעה בקשר עם ההורים.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב): "קביעת חסיון משפחת האומנה והאנשים שמפניהם תהיה חסויה תיעשה על ידי בית משפט, ועדת אבחן או בהסכמת הורי הילד".
<נעה בן שבת: אלה שני סעיפים בהם היו שינויים מהותיים.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ה) באותו עמוד: "הוראות סעיף 43(ד) ו-(ה) לא יחולו על אומנה חסויה אם לדעת מנחה האומנה שמונה לילד יש חשש שהפעולות שיש לנקוט לפי הסעיף האמור עלולות לפגוע בחסיונה של משפחת האומנה".
<נעה בן שבת: סעיף 35.
<נעה בן שבת: מדובר על אפוטרופסות.
<נעה בן שבת: ההצעה היא למחוק את סעיף קטן (א) ולכן תישאר לנו בסעיף 35 ההוראה האומרת: "הוראות סעיפים 31 ו-33 לא יחולו לגבי הורה שאפוטרופוסטו נשללה, ולגבי הורה שאפוטרופסותו הוגבלה – יחולו לגביו בהתאם למידה שבה הוגבלה אפוטרופסותו, והכול אם לא נקבע אחרת בתכנית טיפול או בהחלטת בית משפט".
<נעה בן שבת: הסעיף הבא שצריך לעבור עליו הוא סעיף 36(א)(5).
<נעה בן שבת: גם כאן זה לפי בקשת האגודה לזכויות האזרח.
<נעה בן שבת: הם ביקשו לדבר על כך שכאשר אנחנו מדברים על "מאפייני הקשר של הילד עם הוריו ומשפחתו - זה חלק מתכנית הטיפול - דרכיו ותדירותו לרבות האמצעים שיש לנקוט כדי לסייע להורים ביצירת תנאים שיאפשרו את שמירת הקשר הרציף עם ילדם ואת חזרת הילד לביתם, והכול בהתאם למטרות תכניות הטיפול".
<נעה בן שבת: יכול להיות שיש תכנית טיפול להורה.
<נעה בן שבת: אנחנו מביאים בחשבון את האפשרות הזאת שתהיה גם תכנית טיפול להורה.
<נעה בן שבת: הגורם המוסמך מכין את תכנית הטיפול לגבי הילד.
<משכית בנדל: אם אפשר להתייחס לסעיף הזה.
<משכית בנדל: אני מהאגודה לזכויות האזרח.
מאיר כהן: שינינו בהמשך להערותיכם.
<משכית בנדל: אבל זה לא עונה על הרציונל שאנחנו הצענו.
<משכית בנדל: למעשה היום אין חובה לקבוע תכנית טיפול להורה.
<משכית בנדל: אנחנו חושבים שצריך להיות כאן סעיף מפורש שאומר שתיקבע תכנית טיפול להורה.
<שלוה ליבוביץ: לא בחוק הזה.
<משכית בנדל: זה לא קיים בשום חוק.
<משכית בנדל: למעש, מניסיון בשטח, ברגע שילד מוצא למשפחת אומנה או למסגרת חוץ ביתית אחרת, אני לא אגיד תמיד אבל אני אגיד במרבית המקרים, אין טיפול בהורים.
מאיר כהן: את טועה, אבל בסדר גמור.
מאיר כהן: את צודקת ולו בגלל שגם לשני הורים מכל אלף אין טיפול, זה נכון.
<משכית בנדל: לא אדוני.
<משכית בנדל: זה במרבית המקרים.
<נורית גרינולד: אדוני, זאת בדיוק הסיבה שהכנסנו כאן את העניין הזה.
<נורית גרינולד: קודם כל, חלק מהעקרונות שקבועים בחוק, ומוזכר מספר פעמים, זאת זכותו של הילד להתגורר בבית הוריו.
<נורית גרינולד: פועל יוצא מהדבר הזה הוא שהוצאה לאומנה או בהקשר הזה לכל מסגרת חוץ ביתית אחרת, אבל בהקשר שלנו ההוצאה לאומנה, היא הוצאה שהמטרה שלה היא שילד ישוב להוריו.
<נורית גרינולד: כפועל יוצא מזה, אלה כמובן השירותים ומכלול התמיכה שצריכים לקבל ההורים הביולוגיים.
<נורית גרינולד: עקב הערת האגודה, אנחנו הכנסנו כאן, לא רק זה שלפעמים צריכים לכתוב תכנית טיפול אלא שחלק בלתי נפרד מההסתכלות על הקטין, זאת תכנית להורים.
<נורית גרינולד: לכן הכנסנו את התיקון הזה.
מאיר כהן: אני מפסיק כאן את הדיון.
<נעה בן שבת: סעיף 36(א)(8) מדבר על "קביעת הגורמים האחראים לביצוע כל אחת מהפעולות שיש לבצע כחלק מתכניות הטיפול בילד ובהוריו ודרכי התיאום ביניהם".
<נעה בן שבת: סעיף 38(ג)(3).
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אמנת קרובים.
<נעה בן שבת: כבר הזכרנו את זה.
<נעה בן שבת: "הממונה על רישוי אומנה רשאי, לפי המלצת מפקח ועל פי חוות דעת של מנחה אומנה לתת רישיון אומנה זמני, שתוקפו לא יעלה על שישה חודשים, לקרוב משפחה של ילד המתגורר אצלו והגיש בקשה לרישיון אומנה, ובלבד שמתקיימים בו התנאים שבסעיף 24(א)(4) ו-(5), לא מתקיים בו התנאי שבסעיף 24(ב), וילדו לא הוכרז קטין נזקק כמשמעותו בסעיף 2 לחוק הנוער או שבמועד הגשת בקשתו למתן רישיון אומנה חלפו שלוש שנים לפחות מתום הכרזה כאמור".
<נעה בן שבת: כאן יש גם קיצור וגמישות מבחינת המועדים.
<נעה בן שבת: סעיף 39, הוצבע.
מאיר כהן: אני מציע שנצביע על כל הסעיפים שעברנו עד עתה.
<נעה בן שבת: יש גם רביזיה.
מאיר כהן: תפרסמו את זה ונעשה את זה בעוד חצי שעה.
<נעה בן שבת: סעיף 40.
<נעה בן שבת: גם כאן יש תיקון בהתאם לבקשת האגודה לזכויות האזרח.
מאיר כהן: יש למישהו התנגדות עקרונית שאנחנו נפרסם עכשיו את הרביזיה כך שנוכל היום להצביע ולסיים?
מאיר כהן: אין התנגדות.
מאיר כהן: על פי התקנון, לפני שאנחנו מצביעים על רביזיה, אנחנו צריכים לחכות חצי שעה.
מאיר כהן: אנחנו נפרסם את זה, נחכה חצי שעה, נחזור ונצביע על הכול.
מאיר כהן: בינתיים נמשיך עם שאר הסעיפים כדי שהיום נסיים את החוק.
מאיר כהן: האגודה לזכויות האזרח, אני מקווה את לא כועסת וכי הכול בסדר.
<משכית בנדל: אני מאוכזבת, אבל לא כועסת.
<נעה בן שבת: במקרה של סיום אומנה לבקשת משפחת האומנה, לפי בקשת האגודה לזכויות האזרח, מדובר על כך ש"מנחה האומנה יידע את המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית בה מתגוררים הורי הילד שתחויב להודיע להוריו כאמור ועניינו של הילד יובא לדיון בפני הגורם המוסמך".
<נעה בן שבת: אותו סוג של תיקון.
<נעה בן שבת: במקרה של הוצאת ילד בדחיפות ממשפחת האומנה, מיידעים את "המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגוררים הורי הילד שתחויב להודיע להורי הילד בתך זמן סביר".
<נעה בן שבת: סעיף 43.
<נעה בן שבת: דנו בסעיף.
<נעה בן שבת: התיקונים שמסומנים כאן בצהוב, אלה תיקונים שנעשו לאחר ההצבעה הראשונית על הסעיף אבל כבר הסברנו אותם.
<נעה בן שבת: אולי נחזור ונסביר.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על סמכויות האומן.
<נעה בן שבת: למעשה, עקרונית הן אושרו כפי שמצוין בצד.
<נעה בן שבת: הדברים שמסומנים בצהוב אושרו עקרונית.
<נעה בן שבת: מדובר באפשרות של האומנים לתת הסכמה וגם לאשר את פעולות הילד ולייצגו בעניינים הנוגעים לחיי היום יום של הילד, בעניינים המנויים בתוספת הראשונה, וגם יכולים לנקוט בהליכים משפטיים למיצוי זכויותיו של הילד בעניינים האמורים למעט בהליכים נגד הורי הילד.
<נעה בן שבת: התיקון בסעיף קטן (ד) אומר שבעניינים המפורטים ובייצוג בהליכים משפטיים, אז יש חובה ליידע את הורי הילד ואם יש התנגדות לכך, בסעיף קטן (ה)(2), האומן לא אמור לנקוט בהליכים האלה.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ו) אנחנו אומרים ש"אומן לא יהיה מוסמך לתת הסכמה בעניינים שמפורטים בתוספת השנייה ובענייני מעמד אישי, לרבות אימוץ".
<נעה בן שבת: יש לנו תוספת, סעיף קטן (ו1).
מאיר כהן: מי ביקש את התוספת?
<נעה בן שבת: נדמה לי שמר ברניקי העלה את הנושא הזה של ריטלין, אבל זה לא חייב להיות רק ריטלין אלא מקרים של טיפולים רפואיים.
<נעה בן שבת: (ו1) מצא מנחה אומנה, על סמך חוות דעת רפואית, כי ילד זקוק בהקדם לטיפול בעניין כאמור בפרט 4 או 5 בתוספת השנייה, ולא התקבלה הסכמת הורה הילד על אף מאמצים סבירים שנקט מנחה האומנה, בתוך זמן סביר ולא יאוחר מ-45 ימים ממועד חוות הדעת הרפואית, וסבר מנחה האומנה כי דחיית הטיפול עד לקבלת הסכמת ההורה אינה לטובת הילד, יפעל בהקדם האפשרי להבאת העניין בפני עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) או עובד סוציאלי לפי חוק הסעד (טיפול במפגרים) כדי שזה ישקול פנייה לקבלת החלטת בית משפט בעניין.
<שמואל ברניקי: לא עובד סוציאלי.
<נעה בן שבת: אתם אומרים לא עובד סוציאלי אלא יפנה למחלקה לשירותים חברתיים, במקום העובדים הסוציאליים.
<נעה בן שבת: "יפעל בהקדם האפשרי להבאת העניין בפני המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית בה מתגוררים הורי הילד".
<יצחק קדמן: הסעיף הזה הוא סעיף אנמי מאוד, בעייתי מאוד וארוך מדי.
<יצחק קדמן: סיטואציה מהחיים.
<יצחק קדמן: בא בית הספר, למרות שהוא לא אמור לעשות את זה, ואומר שאם אתם לא נותנים לילד הזה ריטלין, אנחנו נמשיך להשעות אותו שלוש פעמים בשבוע.
<בלה רדונסקי: אנחנו לא אומרים את זה.
<יצחק קדמן: שמענו.
<יצחק קדמן: את בוודאי לא אומרת את זה אבל אני יכול להראות לך כמה אומרים את זה למרות שזה לא בהתאם להוראות חוזר מנכ"ל.
<יצחק קדמן: לתת 45 ימים ואחר כך ישקול.
מאיר כהן: חוזר מנכ"ל אומר שאין דבר כזה ואני אומר לך שאין דבר כזה.
מאיר כהן: אם יש מנהל או מורה שאומר את זה, הוא מובא לבירור עד כדי השעיה.
מאיר כהן: אין דבר כזה להשעות תלמיד בגלל שלא נותנים לו ריטלין.
מאיר כהן: לא קיים.
<יצחק קדמן: לא, לא בגלל זה משעים אותו.
<יצחק קדמן: זה מה שאמרת.
<יצחק קדמן: משעים אותו בגלל שהוא מתנהג ועושה בעיות בהתנהגות.
מאיר כהן: יש חוזר מנכ"ל מאוד ברור שאומר למה מותר ולמה אסור להשעות תלמיד.
<יצחק קדמן: אני מכיר את חוזר מנכ"ל ואני מכיר גם את המציאות.
<יצחק קדמן: אני אומר שוב שכל מה שאני מעיר כאן זה שמשך הזמן, טווח הזמן, הוא ארוך מדי.
<יצחק קדמן: מדובר על מקרה שבו רופא רשם, אחרי שבדק את הילד, רופא מומחה בדק את הילד והמליץ.
<יצחק קדמן: זה לא יכול להיות שכל התהליך הזה יימשך חודשים.
<בלה רדונסקי: אתה מתכוון לכך שלפעמים יש צורך בוויסות תרופתי כדי שילד יוכל לחזור למוסד החינוכי ואז 45 ימים מהווים זמן רב?
<יצחק קדמן: זה 45 ימים רק כדי שהוא ישקול.
<יצחק קדמן: תוך 45 ימים הוא יודיע.
<בלה רדונסקי: אני מסכימה שזה הרבה זמן.