GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל ארוז מראש שיובא בהליך מקוון ישמור צילום או סריקה ממוחשבת של אריזת המזון כפי שהוא נמכר מחוץ לישראל, וכן כפי שישווק בישראל בהתאם לדרישות לפי תקנה 4(3).
<נעה בן שבת: לא הייתה התווית חלק מאריזת המזון כאמור בתקנת משנה (א), ישמור היבואן בדרך כאמור בתקנת משנה (א) גם את התווית המקורית של היצרן כפי שסומנה על ידי היצרן, על גבי המזון כפי שנמכר מחוץ לישראל, ואם תווית כאמור לא הייתה בשפה העברית – גם את התווית בעברית כפי שסומנה בידי היבואן על גבי המזון לצורך שיווקו בישראל.
<נעה בן שבת: נקבעה חובה לפי חוק הפיקוח לסמן את אריזת המזון בקוד, ישמור היבואן גם מסמך המפרט את פענוח הקוד.
<נעה בן שבת: זו ההוראה המאוד משמעותית של השינוי המהותי שנעשה בתהליך היבוא.
<נעה בן שבת: יבואן מזון יבדוק לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח מזון המיובא בהליך מקוון כי בוצעה בדיקה המעידה על עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי תקנה 4(3) ולפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי תקנות אלה או לפי נהלי יבוא מזון; יבואן מזון ישמור לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח המזון תוצאות של בדיקה שנערכה כאמור בתקנת משנה (א);
<נעה בן שבת: עד כאן אלה ההוראות הכלליות שהוא צריך לבצע את הבדיקות האלה ולשמור את המסמכים.
<אמיר רשף: זה מה שמאפשר את היבוא המקביל.
<נעה בן שבת: זה מה שמאפשר את היבוא המקביל, אבל בסעיף (ג) הוא מדבר על מצב שבו כן יש קשר עם היבואן.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), יבואן שיש לו קשר עם יצרן המזון, בין באופן ישיר ובין באמצעות ספק שלו יש קשר ישיר עם יצרן המזון, רשאי לבדוק את עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי תקנה 4(3) ולפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי תקנות אלה או לפי נהלי מזון יבוא באמצעות מסמכים לפי פסקאות (1) ו-(2) שלהלן, וישמור מסמכים אלה: יש לו את המסמכים האלה, הוא יכול להסתפק בהם ולראות בהם בדיקה לעמידה של המזון בדרישות.
אלי אלאלוף: אמיר, אני רק מזכיר לך שלא מדברים על יבוא מקביל, על יבואן נוסף, חדש.
אלי אלאלוף: המקביל זה כאילו המקורי הוא ה - - - ואנחנו יודעים שהמקוריים מגיע להם לפעמים איזה המשך, מילה לא נעימה.
אלי אלאלוף: זה לא מקביל.
<נעה בן שבת: אז המסמכים שצריך לשמור מסמך חתום ביד היצרן המעיד על הרכב המזון; לעניין מזון המיוצר בהרכב שונה המיוחד לצורך מכירה בישראל, יכלול המסמך גם אישור של היצרן שהמזון מיוצר במיוחד לצורך יצוא לישראל; מסמך חתום ביד היצרן, שבו מוצהר כי האצוות שבמשלוח עומדות במפרט של המזון שבמשלוח, כפי שקבע היצרן, או תוצאות בדיקה כאמור בתקנת משנה (א) לגבי אחת לפחות מהאצוות שבמשלוח.
<נעה בן שבת: הכוונה היא תוצאות שערך היצרן, נכון?
<נעה בן שבת: התוצאות האלה הן תוצאות שהיצרן ערך.
<אלי גורדון: ביצע.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), יבואן של מזון רגיל שיובא בהליך מקוון, שהוא תוצרת חקלאית טרייה או מוצר שבתוספת השלישית, שמשווק בתפזורת ואינו מיועד לשיווק קמעונאי, רשאי לשמור בנוגע למזון שבמשלוח מפרט מהמשווק שממנו קיבל את המזון, במקום תוצאות הבדיקה לפי תקנת משנה (א).
<נעה בן שבת: ואלה אותם מוצרים שהם הנושא של הסוכר, פולי קפה, פולי סויה וחיטה.
<נעה בן שבת: בתקנה זו – "בדיקה" – בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון, מעבדה בישראל או מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על מנהל שירות המזון; עם כניסת החוק לתוקף יהיו עוד גופים מאשרים, אבל כרגע זה צריך להיות מוכר על ידי מנהל שירות המזון.
<נעה בן שבת: "מפרט (Specification) – מסמך המתאר את תכונות האיכות והבטיחות של המזון ואת הרכבו, בהתאם לדרישות לפי תקנה 4(3) החלות על המזון בעניינים אלה.
<רז הילמן: ההגדרה של בדיקה, אם אני מבין נכון, מתייחסת לסעיף 16(ג)(2), כי בכל המקומות האחרים בסעיף 16, כשמוזכרת בדיקה היא לאו דווקא בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון על ידי מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על ידי מנהל שירות המזון.
<רז הילמן: מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על ידי מנהל שירות המזון, לא בהכרח היבואן שחותם על ההצהרה ב-16(א) יודע אם היא הוכרה או לא, כי אתם עוד לא הגדרתם בתקנות האלה את כל רשימת המעבדות שכלולות בחוק.
<רז הילמן: אז איך הוא יוכל לדעת את זה?
<רז הילמן: נראה לי שההגדרה הזו צריכה להיות יותר ל-(2).
<רוית ארבל: בחוק זה על ידי אחד הגופים.
<אלי גורדון: קודם כל, רז, אם הבנתי נכון אתה אומר דבר כזה, לכאורה אין את המעגל של מעבדות מוכרות בחו"ל.
<אלי גורדון: לזה יש פה הוראות של מנהל שירות המזון שאנחנו נוכל להוציא אותן תוך כדי שיסביר את אותו הסעיף.
<רז הילמן: הם יפורטו בנהלים?
<אלי גורדון: בכדי לתת מענה לסוגיה.
<אלי גורדון: דרך אגב, סוגיה נכונה, חשוב, נתקן אותה תוך כדי ברמת הנהלים וגם נפרסם באתר האינטרנט את הדרישות.
אלי אלאלוף: היבואן הזה של המזון, מה יש לו, איזה קשר יש לו עם משרד הכלכלה?
אלי אלאלוף: אין לו קשר?
אלי אלאלוף: היבואנים לא צריכים לקבל אישור של יבואן ממשרד הכלכלה?
אלי אלאלוף: בנושא המזון?
<אלי גורדון: בנושא מזון משרד הכלכלה מעורב במספר מקטעים, בעיקר בנושא של הפחתת מסים, מכסות וכו'.
<אלי גורדון: בהיבטים כלכליים, אבל לא בהיבטים של בטיחות.
<רז הילמן: זה נושא שדיברתי עליו עם אלי ובחוק פספסנו את זה, לצערי, והחלופה בסעיפים (א) ו-(ב) - - -
<אלי גורדון: אמרת כמה דברים בו בזמן, מה פספסנו לצערך ומה דיברת עם אלי?
<אלי גורדון: יכול להיות שזה שלושה דברים שונים.
<רז הילמן: אני פספסתי והבנתי את זה רק אחרי שהחוק אושר וכאן בתקנות אפשר אולי לטפל בזה.
<רז הילמן: סעיפים 16(א) ו-(ב) מדברים על בדיקה לכל אצווה במשלוח והידיעה איזה בדיקות צריכים לעשות לא בהכרח היבואן יודע, ומה שאני מציע זה שנכלול פה אפשרות, לא חובה, אבל אפשרות ליבואן שרוצה בזה לפנות למשרד הבריאות ולקבל ממנו הנחיות בדיוק איזה בדיקות הוא צריך לשמור לעצמו ביחס לכל אצווה שמובאת.
<נעה בן שבת: אבל אי אפשר לעשות את זה היום?
<נעה בן שבת: אי אפשר לפנות למשרד הבריאות ולברר מה הבדיקות שנדרשות?
<נעה בן שבת: לעשות שאילתה כזאת?
<אלי גורדון: קודם כל יש חקיקה.
<אלי גורדון: לכל מוצר ומוצר יש תקן שמפרט בדיוק מה צריך ומה לא.
<אלי גורדון: שתיים, הכול מפורסם - - -
<נעה בן שבת: השאלה, אבל, אם נגיד אני לא יודעת מה - - -
<אלי גורדון: וגם אם אני לא יודע משהו, תמיד אפשר לפנות לשירות ה - - - אני כיבואן החדש, אלי גורדון ובניו, אם אני מחר בבוקר הופך להיות יבואן ולא יודע על מה מדובר ומה דרישות החקיקה, יש תמיד מענה ברמה של שירות המזון ליבואנים חדשים, במקביל ליועצי מזון וכו'.
<נעה בן שבת: ושירות המזון נותן את השירות הזה?
<נעה בן שבת: הוא מוכן להגיד לאנשים, אתה מזון כזה, אתה צריך לעמוד בתקנים כאלה וכאלה?
<אלי גורדון: אנחנו בהחלט נותנים שירות כזה, לכל פנייה ופנייה, דרך אגב, לא רק ליבואנים, כל ציבור מצרכן פשוט ועד ליבואן או יצרן שפונה לשירות המזון באמצעות כל ערוצי התקשורת, אנחנו נותנים מענה.
<רז הילמן: אני מציע רק, בשביל הסדר הטוב שיהיה סעיף כזה בתקנה ושבו גם יירשם ששמר יבואן את תוצאות הבדיקה כפי שנמסר לו על ידי משרד הבריאות שנדרש, זה מספק לצורך הוכחת עמידת המוצר בדרישות ה - - -
<אלי גורדון: זאת הסיבה שאני לא הייתי רוצה את הסעיף הזה, לא בטעות ו - - -
אלי אלאלוף: היית שואל את היושב ראש והייתי אומר לך לא ייתנו לך.
אלי אלאלוף: בצדק.
<רז הילמן: כי מה?
אלי אלאלוף: כי אם יראו את הסחורה ויראו שיש פה צורך בבדיקה נוספת.
<רז הילמן: לא, זה לא מה שביקשתי.
<רז הילמן: אני רק מתכוון שלא אחרי זה יגידו לו, אחרי שאמרו לו 'אתה צריך לבדוק מתכות כבדות ושאריות חומרי הדברה', אחרי שהמזון מגיע לארץ יגידו 'לא, לא, לא, אנחנו שכחנו להגיד לך, אבל צריך גם בדיקה לאיזה משהו אחר שלא חשבנו עליו קודם'.
אלי אלאלוף: נכון, למה לא?
אלי אלאלוף: במקרים מסוימים כן, למה לא?
<רז הילמן: הוא צריך ודאות, הוא צריך לדעת מה צריך לשמור ביחס - - -
<שרון גוטמן: בשביל זה יש חוק.
אלי אלאלוף: אבל אם בסוף היבוא הוא לא בדיוק מה שהצהרת מראש.
<רז הילמן: לא, מדובר על יבוא של המוצר בדיוק, שמשרד הבריאות ידע שאני מביא פסטה ואז הוא אמר לי 'לפסטה אנחנו רוצים שתביא לנו בדיקת מיקרו ביולוגיה', ובדיעבד, אחרי שהמוצר הגיע לארץ פתאום אומרים 'לא, לא, לא, אתה היית צריך לחשוב על זה שצריך גם מתכות כבדות'.
<רז הילמן: אז שזה יהיה ברור, שתהיה ודאות ליבואן, שתהיה לו אפשרות לקבל את הוודאות הזאת.
<רז הילמן: מי שרוצה לקחת על עצמו את האחריות, יש לו את האפשרות ל - - -
אלי אלאלוף: אם הייתי משרד הבריאות לא הייתי מתחייב.
<רז הילמן: אם הם לא מתחייבים אז מי יתחייב?
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, נכון להיום הגדרנו לא רק פה, שהזכרנו פה שני מסמכי על, חקיקה ראשית פקודה וחוק התקנים, חקיקת מזון מגדירה במפורש מה הם המסמכים שאותם צריך לבדוק בכדי לוודא מה הדרישה אחד לאחד כלפי כל מוצר ומוצר.
אלי אלאלוף: אבל זה אומר שאתה נענה לבקשה של רז, שלא לעשות בדיקות נוספות שלא הזמנת מראש.
<אלי גורדון: לא, להיפך, אני אומר, הוא צריך לוודא שבכל רגע נתון כל מוצר שיבואן או יצרן או משווק ייצר או שיווק אותו בארץ עומד בכל דרישות החקיקה.
<אלי גורדון: היה ויש איזה שהיא הנחיה נוספת וכו', אנחנו נפרסם אותה, לא ליבואן כפרט, יבואן כזה או אחר, אלא לכל היבואנים.
<אלי גורדון: ולזה יש לנו את אותה - - - של שירות המזון.
<רז הילמן: אבל אתה יודע שהדרישות הן מאוד מסובכות ומפורטות בהרבה מאוד מסמכים ולהבין אותם, באמת אני ישבתי איתך בחדר, לא פשוט להבין לאיזה מוצר, איזה בדיקות.
<רז הילמן: אז אם יש יבואן שהוא בסדר, והוא אומר 'בואו, משרד הבריאות, אני רוצה להיות סופר בסדר, בואו תגידו לי איזה בדיקות אני צריך', למה שלא תהיה לו את האפשרות הזאת?
<שרון גוטמן: משום שהאחריות לפי החוק היא על היבואן.
<שרון גוטמן: זאת הסיבה שהוגדרה חקיקת המזון - - -
<רז הילמן: אבל אם משרד הבריאות לא יודע להגיד לו את זה איך אנחנו מצפים שהוא יידע?
<שרון גוטמן: הוא צריך לעמוד בבדיקות שפורסמו, שיש להן - - -
<רז הילמן: את בעצם באה ואומרת 'אני מודה בזה שגם לי קשה להבין מה אני מבקשת'.
<שרון גוטמן: לזה יש חוק, זה שחקיקת המזון - - -
<אלי גורדון: גם לך קשה להציע משהו.
אלי אלאלוף: אל"ף, זו תקנה זמנית לשלושה חודשים, אז תתחילו ל - - -
<רז הילמן: הפרקטיקה היום שאומרים ליבואן איזה בדיקות הוא צריך לעשות.
אלי אלאלוף: אם תריצו את התקנה הזאת, תפעלו בהתאם, אנחנו רואים שיש פה חוסר היגיון, דרישות שלא היו מתוכננות מראש, אז בוא נעשה את הדיון הזה בחוק הסופי, ביישום הסופי, בעוד שלושה חודשים.
אלי אלאלוף: זה עצה שקיבלתי, גילוי נאות, מהיועצת המשפטית.
<נעה בן שבת: זאת אומרת אנחנו משאירים את זה כרגע כפי שזה, כפי שזה גם בחוק, ואחרי זה בתקנות הקבע אתם תראו אם אתם יכולים להסכים למשהו, איזה שהיא רשימה של הבדיקות, שאילתא, אם צריך או לקבוע נהלים בנושא הזה.
<נעה בן שבת: שמירת מסמכים הנוגעים ליצרן.
<נעה בן שבת: יבואן מזון שמסר בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון כי יש בידו מסמך מהמסמכים שלהלן, ישמור לפחות אחד מהם: אישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור, שנתן אותו גורם מוסמך; אישור שמתאפשר סחר חופשי במזון במדינת הייצור (free sale certificate), שנתן גורם המוסמך לתת אישור כאמור באותה מדינה; תעודת בריאות (health certificate) שנתן גורם המוסמך לתת תעודה כאמור במדינת הייצור; אישור כאמור בפסקאות (2) או (3) אף אם כינויו שונה, שנתן גורם מוסמך כאמור באותן פסקאות; אישור להנחת דעתו של מנהל שירות המזון המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.
<נעה בן שבת: שמירת תרגום של מסמכים.
<נעה בן שבת: אם מסמך שיבואן נדרש לשמור לפי הוראות תקנות אלה אינו בעברית או באנגלית, ישמור היבואן גם תרגום של המסמך האמור לאחת השפות האמורות.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) לעניין תווית לפי תקנה 15 שאינה בעברית או באנגלית, ישמור היבואן תרגום נוטריוני, זולת אם יש בידו תרגום לעברית או לאנגלית של התווית מאת היצרן, והצהרה מאת היצרן כי התרגום האמור תואם את תוכן התווית המקורית.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה זו מפקח רשאי לדרוש תרגום נוטריוני של מסמך אם ראה שהדבר נדרש לשם השלמת ביקורת שערך.
<נעה בן שבת: שמירת רשימת העוסקים במזון שאליהם הועבר המזון ישירות.
<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל בהליך מקוון ישמור את רשימת כל מי שעוסק במזון שאליו העביר את המזון ישירות וכן ישמור עותק של תעודת המשלוח שמסר לעוסק במזון, הכוללת את פרטי העוסק ובכלל זה את שמו המלא, מען עסקו ומספר זיהויו; לא כללה תעודת המשלוח מספר זיהוי, ישמור היבואן את תעודת המשלוח בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לזהות העוסק.
<נעה בן שבת: שמירת מסמכי משלוח.
<נעה בן שבת: 20.
<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל בהליך מקוון ישמור את המסמכים שלהלן, לגבי כל משלוח: חשבון מכר; רשמון כמשמעותו בפקודת המכס; שטר מסירה, כמשמעותו בסעיף 18 לפקודת המכס; אישור קבלת הצהרה של מזון רגיל בהליך מקוון; תעודת שחרור.
<נעה בן שבת: שמירת מסמכים נוספים.
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון רשאי להורות ליבואן של סוג מזון רגיל מסוים המיובא בהליך מקוון לשמור מסמכים נוספים הנדרשים לשם הוכחת עמידת המזון ואריזתו בדרישות לפי תקנה 4(3).
<נעה בן שבת: התגברות התקנות.
<נעה בן שבת: במקרה של סתירה או אי התאמה בין תקנות אלה לבין נהלי יבוא מזון יגברו תקנות אלה.
<נעה בן שבת: החלת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) על מזון רגיל בהליך מקוון.
<נעה בן שבת: על מזון רגיל שיובא בהליך מקוון שביום כניסתו לתוקף של חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) שנמצא בדרכי השיווק או במחסן היבואן יחולו הוראות החוק האמור.
<קריאה: אני חושבת שזה צריך להיות - - -
<נעה בן שבת: להיפך, זה מקדים לך את המועד, את כבר מחילה את הוראות החוק האמור - - -
<רז הילמן: זה לא מובן מאליו?
<רז הילמן: למה צריך את הסעיף הזה?
<נעה בן שבת: שרון, אם את רוצה להסביר את הצורך בסעיף הזה, 23.
אלי אלאלוף: שואל רז למה אנחנו צריכים את זה.
<שרון גוטמן: זה דומה לדיון הקודם, מאחר שב-30 בספטמבר מתחיל החוק החדש, עם כל ההוראות שלו, היבואן צריך לדעת בשלב הזה שגם מזון שהוא מייבא לפי הוראת השעה החל מה-30 בספטמבר חלות עליו הוראות החוק החדש.
אלי אלאלוף: קיבלת הבהרה?
<רז הילמן: כן, אבל זה ברור מאליו, לא?
אלי אלאלוף: בסדר, יותר טוב להגיד את זה עוד פעם.
<נעה בן שבת: תוקף.
<נעה בן שבת: תוקפן של תקנות אלה מיום כ"ה בסיוון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום כ"ו באלול התשע"ו (29 בספטמבר 2016), ואולם – תוקפו של אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון – 3 חודשים מיום נתינתו, לרבות לעניין הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מכוח האישור האמור.
<שי סומך: אני חושב שזה צריך להיות יום הפרסום.
אלי אלאלוף: אפשר יהיה לקבוע שיום הפרסום יהיה ב-4 ביולי?
<נעה בן שבת: זה תלוי עכשיו בנוסח של ההצהרה, משום שהשינויים, ככל שיש שינויים בנוסח של התוספת הראשונה אנחנו צריכים לבדוק מול המערכת הממוחשבת כמה זמן לוקח להטמיע את זה.
אלי אלאלוף: כמה זמן לוקח לבדוק שזה - - -
<אלי גורדון: לא, זה תלוי מה הם השינויים שיהיו, אדוני היושב ראש.
<אלי גורדון: אנחנו נעשה מאמץ להתכנס ללוחות הזמנים האלה.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על מסכים של מערכת חיה, עובדת, היא צריכה גם לעבוד ולכן אנחנו ננסה, תלוי מה יהיו השינויים כרגע, אבל - - -
אלי אלאלוף: מי מפרסם את זה?
אלי אלאלוף: משרד המשפטים, לא?
אלי אלאלוף: משרד המשפטים יכול לעמוד בזה שב-4 ביולי נפרסם את זה?
<שי סומך: אני יכול לבדוק.
<שי סומך: לא אני מטפל אישית בנושאים האלה.
אלי אלאלוף: אז אנחנו מבקשים שתעמדו בלוח הזמנים שב-4 ביולי, למרות שלוקחים בחשבון את שישי-שבת ויום ראשון זה כבר ה-3.
<שי סומך: אפשר לכתוב שה-4 ביולי הוא יום הפרסום, לפי המאוחר.
אלי אלאלוף: כן, אבל אנחנו לא רוצים לתת אינסופי, כי אנחנו אוכלים את הימים של השלושה חודשים.
<שי סומך: אני יכול לבדוק את זה, אבל אם תרשמו 4 ביולי והפרסום יהיה ב-5 ביולי זה יהיה ב-5 ביולי, זה לא - - -
אלי אלאלוף: בסדר, אז אנחנו - - -
<נעה בן שבת: לא, אז לכאורה יהיה לו תוקף רטרואקטיבית, שזה לא - - -
<שי סומך: זה לא יעזור.
אלי אלאלוף: אוקיי, אני אבקש שתעשו מאמץ שנעמוד ב-5 ביולי.
<שי סומך: נעשה יום הפרסום ו - - -
<נעה בן שבת: אז אתה מסכים שהם יגידו מיום פרסום התקנות והם יעשו מאמץ לפרסם אותם ב - - -
<אמיר רשף: לא, אפשר לעשות 5 ביולי או יום הפרסום, לפי המוקדם, ואז ה-5 יהיה הדד ליין, אבל תנסו להקדים.
<שי סומך: לא, אבל אם זה לא יפורסם זה לא ייכנס לתוקף, שום דבר לא יעזור.
<אמיר רשף: מה היכולות לפרסם?
<אמיר רשף: מי זה?
<אמיר רשף: מחלקת הרשומות?
<שרון גוטמן: לא, כרגע יאושר נוסח, ברגע שיאושר נוסח יש שינויים שאין לי עכשיו איך לדבר עם איש המחשוב, הוא צריך לראות מה השינויים, אם השינויים הם כאלה של יום עבודה או של יומיים עבודה.
<שרון גוטמן: זה בדיוק ה - - -
<אמיר רשף: זה הולך למחשוב?
<שי סומך: לכן לפי המאוחר.
<שי סומך: זה ייכנס לתוקף רק ביום הפרסום, זה לא יעזור.
<נעה בן שבת: אתה חושב שתהיה בעיה בכל מקרה בהחלה רטרואקטיבית?
<שי סומך: אין לזה משמעות, לפרסום רטרואקטיבי.
אלי אלאלוף: כן, אלי.
<אלי גורדון: יש לי הצעה, אדוני היושב ראש.
<אלי גורדון: אם אפשר לעבור על הנוסח, נראה כמה שינויים ובהתאם לזה נוכל גם לדעת מה יהיה התאריך, 4 לחודש או ה-5 לחודש.
<נעה בן שבת: כן, אנחנו מיד נעבור.
<אלי גורדון: כי אלה המסכים של מערכת חיה ובהתאם לשינויים נדע כמה זמן צריך - - -
אלי אלאלוף: אנחנו צריכים לאשר את הנוסח של הטבלאות?
<נעה בן שבת: אנחנו נעבור עליו ככה ברפרוף, גם בנושא ההתחייבות שמופיע פה במסך 5.
<נעה בן שבת: אבל לפני כן, בתוספת השנייה.
<נעה בן שבת: קראנו את התוספת השלישית, התוספת הראשונה, מיד נעבור עליה, אבל התוספת השנייה, יש בה רשימת צווים לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים בנושא סימון מוצרים, איכות מזון, הסחר במזון, ייצורו והחסנתו, בהובלת לחם, תחליף דבש.
<נעה בן שבת: יש פה גם ייצור גלידה ומכירתה, השאלה אם זה נוגע למזון רגיל.
<נעה בן שבת: אז אנחנו נמחק את הצו הזה.
<נעה בן שבת: וסימון קוד של מזון ארוז מראש.
<אלי גורדון: כל חומר שהוא מזון רגיל הוא יהיה מזון רגיל, ומה שלא - - -
<נעה בן שבת: הטופס שמופיע פה, של פרטי יבואן.
אלי אלאלוף: יש לכם על השולחן.
<נעה בן שבת: יש מספר זיהוי יבואן, מספר תעודת רישום, ששניהם שדות חובה, אחרי זה יש לנו פרטי יבואן, שוב, מספר זיהוי ותעודת רישום, שם יבואן, כתובת, יישוב ודואר אלקטרוני.
<נעה בן שבת: אחרי זה את שם המזון הרגיל בעברית, שם המזון הרגיל באנגלית, שהם שניהם שדות חובה, ולפי תווית המזון.
<נעה בן שבת: שם מסחרי של המזון הרגיל, גם הוא לפי תווית המזון, אבל זה לא שדה חובה.
<נעה בן שבת: צורות המזון, ברקודים של המזון, יש אפשרות, אבל לא שדות חובה.
<שרון גוטמן: אני רוצה רק לומר, בישיבות מול משרד המשפטים, הייתה דרישה, מאחר שמדובר במערכת מקוונת, שליבואן יהיה איזה שהוא קוד זיהוי.
<שרון גוטמן: בשלב הזה זה לא הוטמע, בשלב הוראת השעה, אבל אני מבינה שבעתיד המערכת הממוחשבת כן תיתן איזה שהוא קוד.
<שרון גוטמן: כרגע הקוד הוא מספר הזיהוי של היבואן ומספר תעודת הרישום שלו ואין פה, בוודאי שלא חתימה אלקטרונית.
<שרון גוטמן: אני אומרת שמשרד המשפטים דרש את הקוד ובשלב של החוק הקוד יצטרך לבוא לידי ביטוי גם הוא.
אלי אלאלוף: מי אמור לתת את הקוד?
<אלי גורדון: המערכת הממוחשבת, אנחנו, שירות המזון.
אלי אלאלוף: של משרד הבריאות?
<אמיר רשף: אז בהצהרות מה-1 באוקטובר יהיה כבר קוד וההצהרות עכשיו הן בלי קוד.
<אלי גורדון: יכול להיות שטיפה יותר מאוחר, אבל נכון להיום גם מה שכרגע ניתן ברמת המערכת הממוחשבת זה גם נותן מענה חשוב לסוגיית סקיוריטי.
<נעה בן שבת: יש פה 'שייך לקבוצת מוצר ותת קבוצה', איזה סוג מוצרים?
<נעה בן שבת: למשל פסטה?
<נעה בן שבת: מה זה?
<נעה בן שבת: ייעוד המזון, גם זה שדה חובה.
<נעה בן שבת: האם לייצור מזון על ידי היצרן?
<נעה בן שבת: לשיווק קמעונאי, לשיווק למטבח מוסדי או לאחר, ואם זה אחר אז צריך לפרט איזה סוג של אחר וצריך לפרט.
<נעה בן שבת: סוג אריזת המזון, יחידות ונפח משקל המזון ואני מבינה שבהם אפשר לעשות גם כמה, יש חלופות של ריבוי אפשרויות, והרכב, משקל ונפח.
<נעה בן שבת: יש פה מאפיינים נוספים של המוצר, יש פה 'המזון אינו מזון רגיש' ופה יש גם תיאורים של מזונות שהם מזונות רגישים, שצריך להצהיר לגביהם.
<נעה בן שבת: רוית, את שאלת לגבי זה.
<נעה בן שבת: יש כל מיני מאפיינים שהיצרן יוודא שאם הוא מסמן משהו אז באמת המזון שלו הוא מזון רגיש והוא לא מתאים לטופס הזה.
<נעה בן שבת: שהמזון אינו מסומן באחד הסימונים של ללא גלוטן, ללא תוספת סוכר, דיאט, או דיאטטי, המזון אינו דורש החסנה או הובלה בקירור או בהקפאה, המזון אינו מן החי, חלב, בשר או דגים, לרבות ג'לטין, המוצר אינו שימורים בחומציות נמוכה.
<שרון גוטמן: אלה דוגמאות.
<נעה בן שבת: דוגמאות, זה לא מחייב.
<נעה בן שבת: רשימת המוצרים הרגישים מופיעה פה, אפשר לפתוח אותה פה מצד שמאל.
<נעה בן שבת: שם היצרן, מדינת הייצור, פרטי כתובת אתר הייצור, שזה שדה שכמובן אם הוא לא ממולא אז אפשר לחייב - - - עיר אתר הייצור, האם היצרן הוא ספק ואם לא, אז שם הספק ומדינת הספק.
<נעה בן שבת: ועכשיו יש סעיף שקרוי הצהרות, אבל זה למעשה ההתחייבות.
<נעה בן שבת: נקרא אותה עם כמה שינויים.
<נעה בן שבת: סמן אילו מסמכים יש בידיך, אחד, אישור שייצור המזון מפוקח על ידי הגורם המוסמך לכך במדינת הייצור שנתן אותו גורם, האישור השני זה אישור סחר חופשי במדינת הייצור, השלישי זה תעודת בריאות, הרביעי זה או פסקה (2) או (3) גם אם הכינוי שונה והחמישי אישור כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.
<נעה בן שבת: אז הוא צריך לסמן האם יש בידיו את המסמכים או לא.
<שרון גוטמן: זה שדה חובה, כן או לא.
<נעה בן שבת: זה שדה חובה, האם כן או לא, כשאם אין בידו אף אחד מהמסמכים, אז שוב המזון יעבור בדיקה.
<נעה בן שבת: וכאן יש התחייבות, אני רוצה להקריא, עם כמה שינויים.
<נעה בן שבת: אני החתום מטה, לאחר שמילאתי את כל הפרטים הנדרשים לפי תקנות בריאות הציבור מזון, יבוא מזון רגיל בהליך מקוון (הוראת שעה), התשע"ו-2016 (להלן – התקנות), מתחייב בזה כי: 1.
<נעה בן שבת: הפרטים שמסרתי בהצהרה נכונים והיא חלה לגבי כל המשלוחים העתידיים של המזון הרגיל המסוים שבהצהרה, בכפוף לתקנה 5(א) לתקנות האמורות.
<נעה בן שבת: כל משלוח עתידי של המזון נושא ההצהרה יעמוד בדרישת הוראות לפי תקנה 4(3) לתקנות, החלות בישראל על המזון בעת כניסתו לישראל ובכפוף להוראות תקנה 11 לתקנות.
<שרון גוטמן: רצינו להוסיף גם את תקנה 23, כי ידוע לו שב-30 בספטמבר נכנס לתוקפו החוק, אז אפשר להכניס את זה פה.
<רוית ארבל: מה בעצם, אם אפשר להגיד לנו, חוץ מהמלל עצמו, למה לא מאמצים את התוספת השלישית?
<נעה בן שבת: שני הפרטים שקראתי עכשיו הם מתוך התוספת השלישית, חוץ מההפניה לתקנה 23.
<רז הילמן: למה אנחנו לא רואים את הנוסח שאת מקריאה עכשיו?
<נעה בן שבת: אני באמת אראה אותו פה.
<רוית ארבל: אפשר בינתיים כשאת מעלה הערה?
<נעה בן שבת: לא הצלחנו לעשות את זה לפני בגלל הדחיפות של כל ה - - -
<רוית ארבל: לגבי ההצהרות, מה שהוקרא קודם, אני רוצה להעיר.
<רוית ארבל: בסעיף 5, אישור כאמור להנחת דעתו של המנהל, אני כיבואן צריכה לאשר שיש לי איזה שהוא אישור, איך אני יודעת אם זה להנחת דעתו או לא להנחת דעתו?
<רוית ארבל: זה מצריך איזה שהוא אישור ממנו?
<רוית ארבל: כי זה נוגד את כל הרעיון.
<רוית ארבל: אני דואגת שיש לי אישורים ואני מאשרת שיש לי אותם, אני לא יודעת אם זה להנחת דעתו של המנהל או לא, הוא לא אמור להיות מעורב בכלל.
<שרון גוטמן: היום כל הנושא של תנאי ייצור נאותים מוסדר בתקנות, שם יש את הדרישות ש - - - שמדובר ביבוא ותנאי ייצור נאותים וכו' הם לא תנאי הייצור הנאותים שה-GMP המקובל בישראל, גם בתקנות, נדמה לי תוספי תזונה, זה אותו נוסח.
<רז הילמן: זה כנראה לא יהיה רלוונטי.
<רז הילמן: זה מזון רגיל אז הסעיף הזה לא כל כך יהיה רלוונטי.
אלי אלאלוף: אתם תקבלו עוד מעט את הנוסח.
<שרון גוטמן: כרגע אין לנו דרך אחרת, משום שעדיין אין את רשימת הגופים שקבועים בחוק.
<רוית ארבל: זאת אומרת אני לא אהיה חייבת לסמן את זה בכלל, לגבי מזון רגיל שלא נדרש ב - - -
<אלי גורדון: לא מדויק, במידה שיש דרישה כזו.
<שרון גוטמן: אם יש לך כזה מסמך אז את יכולה לסמן את זה.
<שרון גוטמן: את יכולה גם לסמן יותר ממסמך אחד, את לא חייבת בכלל שיהיה אף מסמך, אבל אז את לא נכנסת לסד הזמנים של הרפורמה.
<אלי גורדון: רק נקודה אחת, רוית, להנחת דעתו של המנהל מתייחס רק לתנאי ייצור נאותים, כמו כל גוף אחר, במידה שיש שם - - - לגבי תנאי ייצור נאותים, באתר האינטרנט לא רק התקנות שלנו מפורסמות אלא גם הרשימה של, לצורך הדוגמה, גופים שאנחנו מכירים בהם, כמו דרישות למסמכים.
אלי אלאלוף: מה הכמות של הבקשות לאישור יבוא אתם מקבלים בשבוע?
אלי אלאלוף: בחודש?
<אלי גורדון: בשנה זה סדרי גודל של 48,000 אישורי יבוא.
אלי אלאלוף: 4,000 בחודש.
<רז הילמן: אתה מבין איזה לחץ יהיה ב-30.9?
<אלי גורדון: לא, לא להגזים, חברים.
<אלי גורדון: אישור יבוא, תוקפו לשנה.
<אלי גורדון: עם כניסה של החוק לתוקף אנחנו מדברים על אישור קבלת הצהרה שיהיה לו תוקף - - - מותנה בכך שיש יבוא תחת ההצהרה הזו.
אלי אלאלוף: כל שנה הוא צריך לחדש את בקשת היבוא?
<אלי גורדון: עכשיו.
<אלי גורדון: עכשיו זה ה - - -
אלי אלאלוף: ואחר כך זה יהיה?
<שרון גוטמן: לכל חיי המוצר.
<אלי גורדון: זה לכל החיים ובתנאי שהוא עשה יבוא, במהלך שנתיים.
<אלי גורדון: היה ולא עשה יבוא אלא זאת אות מתה, אז זה מתבטל.
אלי אלאלוף: זה כבר טוב, לא?
<רז הילמן: כן, רק יהיה באמת לחץ כי עשרות אלפי בקשות יצטרכו להיות מוגשות ב-30.9.
<שרון גוטמן: אבל מה לגבי הוראת המעבר שאומרת ש - - - אם הוא מחזיק באישור - - -
<רז הילמן: אני לא יודע כמה יילכו לפיילוט הזה.
<רז הילמן: יכול להיות שזה לא עובד.
<שרון גוטמן: אני לא מדברת על הפיילוט, מה-30.9, יש הוראת מעבר - - -
טלי פלוסקוב: זה אמרנו שצריך לעודד אותם ללכת.
טלי פלוסקוב: גם להם זה טוב.
<שרון גוטמן: לפי הוראת המעבר מ-321, יבואן שמחזיק בידו תעודת רישום מזון, היא תקפה כל עוד היא לא פגה, אז הוא יכול להשתמש בה.
<רז הילמן: והוא יכול לא לעבור ב-30.9 למערכת המקוונת?
<רז הילמן: הוא יכול להמשיך אחרי ה-30.9 - - -
<שרון גוטמן: יש הוראת מעבר ספציפית לעניין הזה.
<רז הילמן: לא הכרתי את זה עד עכשיו.
<רז הילמן: לא חייבים ב-30.9?
<רז הילמן: כי זה לא מה שאמרתם עד עכשיו.
<נעה בן שבת: יש הוראת מעבר.
<נעה בן שבת: אני אקריא אותה ב-321(ה).
<שרון גוטמן: לגבי אישורים חדשים.
<אלי גורדון: הסברתי ארוכות לחבר הכנסת אייכלר בתחילה, שסעיף 321(ה), שגם אתה מכיר אותו טוב וגם אני מכיר אותו טוב מאפשר ליבואן שיש לו אישור יבוא בידו לייבא תחת האישור הזה בפרק הזמן שמנהל שירות המזון הכריז עליו כפרק זמן של טרנזקציה, כאילו זמן העברה.
<רוית ארבל: עד פקיעה או עד החלטה?
<אלי גורדון: בדיוק, או פקיעת התוקף או עד ההחלטה?
<רז הילמן: ומה הכוונה שלכם?
<אלי גורדון: והכוונה שלנו לתת זכות קיום לתקופת מעבר בין חצי שנה לשנה.
<רז הילמן: מה-30.9?
<אלי גורדון: אני מבקש, רז, לחדד סוגיה, שייתכן מאוד שזה יהיה חמישה חודשים, ייתכן מאוד שזה יהיה שמונה חודשים, המועד עוד לא סגור מבחינת מספר החודשים, זה יהיה בתקנות או בהוראת שעה שמנהל שירות המזון יחתום עליה.
<אלי גורדון: יחד עם זאת קונספטואלית דבר כזה יש לו זכות קיום.
<אלי גורדון: על זה חשבנו, זה מה שחשוב, ויש על זה גם אישור של משרד המשפטים.
<שרון גוטמן: ואז באותה תקופה, אם הוא לא רוצה להגיש הצהרה, כי יש בידו אישור לפי השיטה הקודמת הוא יוכל לשחרר, אבל לפי השיטה הקודמת.
<רז הילמן: טוב, מצוין.
אלי אלאלוף: אוקיי, הערות להצהרה הזאת?
<רוית ארבל: רק אם אפשר להסביר את ההבדלים בינה לבין החוק.
<נעה בן שבת: אז דבר ראשון, שני הסעיפים הראשונים אמורים להיות דומים לחוק, לתוספת השלישית וגם סעיף 5, שלושתם נמצאים בתוספת השלישית לחוק.
<נעה בן שבת: סעיפים 3 ו-4 אומר שכל משלוח מזון יהיה מסומן בפרטים האלה, א.
<נעה בן שבת: שם היצרן, שם הספק, שם המזון, סימן המזהה את אצוות הייצור.
<רז הילמן: את יכולה לגלול, שנראה?
<נעה בן שבת: יש לך גם מולך.
<רז הילמן: זה הנוסח שמולנו?
<נעה בן שבת: זה כן הנוסח שמולכם.
<נעה בן שבת: פה זה מסומן, פה אתה יכול לראות בצבעים.
<אלי גורדון: הודפס לך.
<נעה בן שבת: שפת הסימון תהיה אחת מאלה לפחות, עברית, אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית או איטלקית, וסעיף 4, המוצרים שייבא יאוחסנו במחסן התואם את המזון לפי אישור משרד הבריאות ואחסונם ושיווקם יהיו באופן שבטיחותם ואיכותם יישמרו.
<נעה בן שבת: והוספנו גם פסקה (4), אני מתחייב לפעול בהתאם לנהלים, להנחיות ולדרישות של שירות המזון המתפרסמות מעת לעת, לרבות דרישות הכלולות בנוהל החזרה יזומה.