GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: כל העמותות ענו, רק אתה לא.
<יורם כמיסה: אני לא רוצה לערב זה בזה.
מירב בן ארי: זה בהחלט קשור.
<יורם כמיסה: את יכולה לדבר איתי על התנהלות העמותה, אבל זה לא קשור למה שאני עכשיו מדבר עליו.
<יורם כמיסה: אנחנו חוששים.
<יורם כמיסה: אני חושש להעביר מידע לוועדה שיש בה חברי כנסת מהמגזר הלא יהודי שהם אנטי השירות הלאומי.
<יורם כמיסה: זה מידע שיצא החוצה.
<יורם כמיסה: אני לא מוכן לתת שמות של מתנדבים ומידע על איפה הם משרתים.
<יורם כמיסה: כל המידע מרוכז ברשות לשירות לאומי.
מירב בן ארי: אתה חושש מחברי הכנסת הערבים?
<יורם כמיסה: ודאי.
<יורם כמיסה: למה את מתפלאת?
מירב בן ארי: הוועדה הזאת הוכיחה - -
<יוסף מלכה: אני רוצה להעיר את תשומת לב הוועדה לנקודת ההשקפה שיורם דיבר עליה, לא מההיבט של ההפליה בין העמותות, אלא מהיבט שנוגע להעדר הסטנדרטיזציה בכל הקשור להפעלת בנות שירות לאומי.
<יוסף מלכה: אני אגיד למה אני מתכוון.
<יוסף מלכה: כאש משרד החינוך שולח בת דתייה, ויש לו 4000 כאלו, לעבוד בבית ספר או בגן ילדים, הוא משקיע סדר גודל של בין 3500 ל-4000 שקל בהכשרות שנועדו להכין אותה לכניסה לבית הספר.
<יוסף מלכה: כאשר משרדי הממשלה או הרשות עושים פעולה דומה ושולחים בת לעבוד בבית ספר שהוא במגזר הערבי, הבת לא עוברת שום הכשרה או עוברת הכשרה מינימליסטית.
<יוסף מלכה: כאשר יש נכונות או רצון לפצל את התקנים בין המשרדים השונים, צריך לוודא שיהיה סטנדרט אחיד.
<יוסף מלכה: לא יכול להיות שבבנות דתיות משקיעים מיליוני שקלים בהכשרה רק כי הן בנות דתיות שמתנדבות ביישוב יהודי, אבל כאשר מדובר בבנות ערביות שנכנסות בדיוק למערכת החינוך, לאותה עבודה מקצועית שנדרשת מבת שירות, הן לא יקבלו בכלל הכשרה.
<יוסף מלכה: זאת מציאות בלתי נסבלת.
<יוסף מלכה: אם רוצים להשאיר את הסמכות בידיים של משרד החינוך, צריך שיהיה ברור שכשיש רצון, ואני בעד העניין הזה, להשקיע בבת שירות לאומי בגן ילדים או בבית ספר כזה או אחר, מן הראוי שהיא תקבל בדיוק כמו בת יהודייה שנכנסת במגזר יהודי, שלא תהיה הפליה.
<יוסף מלכה: היום יש הפליה בלתי נסבלת.
<נועה בן שבת: הטענה לגבי הכשרה נשמעה גם בדיון הקודם.
<נועה בן שבת: אני מבינה שזה קשור לשאלה: מי מממן את התקנים – האם משרד החינוך, או אלה תקנים שממומנים על ידי הרשות.
<נועה בן שבת: אולי זה נוגע לשאלה של מימון תקנים שנדדה לסוף החוק לעניין הגוף המפעיל.
<יוסף מלכה: אני טוען שחוק צריך להתייחס שווה בשווה לכל בת שירות לאומי שנכנסת לעבוד, לא משנה איפה.
<נועה בן שבת: זו שאלה נפרדת מהשאלה שקודם העלה מר כמיסה לגבי הנושא של התקנים, המכרזים.
<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על רשויות ציבוריות.
<נועה בן שבת: אני חושבת שכולן כפופות לדיני מכרזים כאלה או אחרים.
<נועה בן שבת: הטענה שלך היא טענה מכרזית.
<נועה בן שבת: אתה טוען שהמכרז שלהן תפור, שיש בו תנאים מחמירים מידי.
<נועה בן שבת: זאת שאלה שלא קשורה לחוק, היא קשורה לאיך שפועלים אותו משרד או אותה רשות כשהם מוציאים את המכרז.
אלי אלאלוף: האם זה אומר שמשרד החינוך, היות ומדובר בבנות דתיות, פועל רק בבתי הספר ממלכתי דתי?
<דוד פלבר: מתוך 4200 בנות יש קרוב ל-1000 בנות לא דתיות ובנים לא דתיים.
<דוד פלבר: הם משרתים בכל הארץ ובכל מיני תפקידים.
<דוד פלבר: נכון שהיסטורית השירות הלאומי נוצר על ידי בנות דתיות שקיבלו פטור משירות צבאי.
<דוד פלבר: היום יש לנו מאות בנים ומאות בנות חילוניות.
אלי אלאלוף: האם המתנדבים מחולקים בכל מערכת החינוך ללא עדיפות למגזר כזה או אחר?
<דוד פלבר: הם משתתפים בכל התפקידים.
<דוד פלבר: נכון שהרוב הן בנות דתיות בוגרות החינוך הדתי.
<דוד פלבר: אנחנו לא מסתירים ולא מצטערים על זה.
אלי אלאלוף: משרד החינוך שולח מתנדבים למגזר הערבי?
<דוד פלבר: מי שמפעיל את הבנות במגזר הערבי זו הרשות לשירות לאומי.
<דוד פלבר: אכן היה לנו דין ודברים לגבי מי יממן את ההכשרה שלהן.
<דוד פלבר: אנחנו סברנו שמי שמממן את התקן צריך לממן גם את ההכשרה, הרשות לשירות לאומי סברה אחרת.
<דוד פלבר: היום אנחנו בהבנה שכל המתנדבים במערכת החינוך יקבלו במגזר היהודי ובמגזר הערבי את אותה הכשרה.
<דוד פלבר: יש מבנה של הכשרה אחידה כשמדובר במגזר הערבי.
<דוד פלבר: היא תמומן במשותף על ידי הרשות, על ידי משרד החינוך ועל ידי משרדים נוספים שמציבים בנות.
<דוד פלבר: אם יש בנות של המשרד לביטחון פנים שעובדות בתוך מערכת החינוך, המשרד לביטחון פנים ישתתף בהכשרה שלהן.
<דוד פלבר: כולם יקבלו הכשרה אחידה.
<דוד פלבר: טרום שירות ובמהלך השירות לא תהיה הפליה.
<דוד פלבר: לגבי העניין של המכרזים.
<דוד פלבר: בכל ועדת מכרזים יושב נציג משרד האוצר, שהוא סגן החשב שלנו, ונציג הלשכה המשפטית, שהוא הזרוע הארוכה של היועץ המשפטי לממשלה.
<דוד פלבר: הכל מתנהל בצורה מאוד מסודרת.
אלי אלאלוף: אני לא מוכן שמטילים בצורה גורפת אשמה על משרדים בנושא של מכרזים.
אלי אלאלוף: אם אתם מרגישים פגועים, בקשה, יש חוק, תגישו תלונות, תבקשו דיון חוזר.
אלי אלאלוף: אני לא בנוי.
אלי אלאלוף: זה גם לא תפקידה של הוועדה.
אלי אלאלוף: אם יש לכם טענות, תלכו למשטרה.
אלי אלאלוף: זה לא תפקידי לעסוק בזה.
אלי אלאלוף: יש פה דיון על ההכוונה וההכשרה של המתנדבים.
אלי אלאלוף: אני חושב שהרשות צריכה לקבוע כללי משחק בעניין הזה.
אלי אלאלוף: היא צריכה לבוא עם הצעה שתסתכל על הראייה הכוללת שנדרשת ומבקשים אותה הגופים השונים.
אלי אלאלוף: תבואו עם המלצות.
אלי אלאלוף: זה אחד התפקידים המרכזיים שלכם.
אלי אלאלוף: אנחנו משתמשים במושגים של שירות לאומי.
אלי אלאלוף: תארו לעצמכם שיבואו ויגידו שהתקציב של האוכל בחיל האוויר יותר טוב מאשר התקציב של האוכל בחיל התותחנים.
אלי אלאלוף: תבינו שהשירותים האלה חייבים להיבדק.
<נועה בן שבת: יש פה תעריף.
אלי אלאלוף: תעשו את זה בכל תחומי הפעילות של השירות הלאומי-אזרחי.
אלי אלאלוף: כדאי שתגיעו לאיזו שהיא סטנדרטיזציה, כאשר אם יש חריגים, תנמקו למה.
אלי אלאלוף: אתם צריכים לקבוע.
אלי אלאלוף: ההרגשה שהחבר'ה פה מעלים היא שהם בדרגה ב' במערכת.
אלי אלאלוף: ב-7 שנים מקימים מדינה.
אלי אלאלוף: אם אחרי 7 שנים הוא מרגיש מתוסכל, אני חושב שכדאי שתבדקו איך מתמודדים עם ההרגשה הזאת.
אלי אלאלוף: זה לא טוב לשירות, זה לא טוב למתנדבים.
<נועה בן שבת: לגבי מסירת המידע מהמ.מ.מ, אני מניחה שהמ.מ.מ לא רוצה מידע פרטני.
<יורם כמיסה: אני לא נכנס לזה.
<יורם כמיסה: צריכה להיות החלטה בחוק.
<יורם כמיסה: כמו שהרשות לשירות לאומי מחלקת את התקנים שלה בצורה שווה בין כל העמותות - אין עניין של גודל , אין עניין של ותק - -
מירב בן ארי: שאלתי אותך שאלה אחרת.
מירב בן ארי: אני פניתי למ.מ.מ על-מנת לקבל הסבר על מה קורה עם השירות הלאומי.
מירב בן ארי: אנחנו בודקים את המשרדים, בודקים דברים שהם לטובת החוק.
מירב בן ארי: המסקנות יפורסמו.
מירב בן ארי: כל העמותות ענו, גם כאלו שיש להן ערבים.
מירב בן ארי: אתה, לפי מה שאמרת פה, לא ענית למ.מ.מ בשל החשש מהח"כים הערבים.
מירב בן ארי: יש כאן עוד עמותות שלא חששו לענות.
מירב בן ארי: מדוע אתה חושש לענות, יש לך הרי גיבוי מלא מהוועדה?
<נועה בן שבת: אלה גם לא פרטים אישיים על המתנדבים.
<קריאה: אני שוחחתי איתך בטלפון.
<קריאה: השאלות היו עקרוניות.
<קריאה: יכולת להגיד לי שעל שאלה x אתה לא מוכן להשיב.
<קריאה: היו שאלות עקרוניות.
<קריאה: ברור שהמטרה היא לא לחשוף שמות של מתנדבים.
<יורם כמיסה: מקומות שירות.
<קריאה: זה דבר שמתפרסם.
<נועה בן שבת: הם מפורסמים.
<יורם כמיסה: את יודעת ששרפו בית של מתנדבת שקיבלה תעודת הצטיינות מהנשיא?
<יורם כמיסה: יש בעיות, לא צריך להתעלם.
מירב בן ארי: אתה מסכים איתי שאתה לא היחיד?
<יורם כמיסה: הכי הרבה רגישות יש כלפי העמותה שלנו, כי אנחנו עמותה ערבית מוצהרת.
<יורם כמיסה: שם ההתנגדות היא פי אלף יותר.
מירב בן ארי: אתה חי במדינת ישראל.
<יורם כמיסה: שרפו את הבית למישהי שקיבלה תעודת הצטיינות מהנשיא.
<יורם כמיסה: יש לי אחריות.
מירב בן ארי: זה יכול לקרות לכל עמותה שיש בה חבר'ה ערבים או חרדים.
מירב בן ארי: גם הם עוברים הסתה.
<יורם כמיסה: יש בעיה.
מירב בן ארי: גם נוצרי שחוזר הביתה עם מדים - -
<יורם כמיסה: אנחנו נעביר את החומר.
מירב בן ארי: למרות שכבר המ.מ.מ די סגור.
מירב בן ארי: אם אתה רוצה יחס שווה מכולם מול המדינה, אתה צריך גם לתת, זה חלק מהעניין.
ענת ברקו: לגבש הצעות לתכניות פיתוח רב-שנתיים ולתכניות פעילות שנתיות, להגישן למועצה הציבורית, ולפעול בהתאם להוראות סעיפים 23 ו-24 לפי התכניות שאושרו בהתאם להוראות חוק זה;
<נועה בן שבת: תכניות הפיתוח ותכניות הבקרה עוברות תהליך רב-שלבי.
<יואב ארבל: זה נעצר במועצה ובשר, זה בלי הממשלה.
<נועה בן שבת: הן עוברות לדיון במועצה ולאישור השר.
<ענבר הרשקוביץ: לבצע בקרה ופיקוח על הפעילות בתחום השירות האזרחי ועל הגופים המוכרים, הגופים המפעילים המשרתים בשירות לאומי-אזרחי והמתנדבים;
<דרור גרנית: מה זה "הגופים המפעילים המשרתים"?
<קריאה: זו טעות, צריך להוריד את המילה "משרתים".
<נועה בן שבת: התוספת הזאת הייתה בנוסח קודם שביקש להביא בחשבון גם את השירות לאומי-אזרחי.
<יואב ארבל: זה צריך להישאר, כי זה גם מתנדבים חרדים וגם מתנדבים מכוח החוק הזה.
<יואב ארבל: זה בסדר מה שכתוב.
<נועה בן שבת: אמרנו שנבחן את כל הנושא הזה בהמשך.
<יואב ארבל: הפרק נכתב מתוך מחשבה שהוא חל גם על המתנדבים בשירותים האזרחיים.
<יואב ארבל: אנחנו לא רוצים לפצל.
<דרור גרנית: סמכויות הרשות והתפקידים שלה צריכים לחול על כלל המתנדבים, לרבות החרדים.
<דרור גרנית: ההבדל המרכזי בין החוק הזה לבין החוק של החרדים זה שבחוק של החרדים אין את הקודקוד של הגופים המוכרים, הרשות היא זו שמשימה אותם, בעוד שפה יש לנו את הקודקוד הנוסף.
<דרור גרנית: התחולה של התפקידים שלה, הסמכות שלה והסתכלות המקרו שלה כרגולטור על התחום צריכות לחול.
<נועה בן שבת: התוספת לנוסח באה מתוך מחשבה כזאת, אבל צריך להבהיר שיש פה אמירה שתפקידי הרשות חלים לפי החוק המוצע ולפי חוק שירות לאומי- אזרחי שנוגע לשירות של החרדים.
<נועה בן שבת: שם מוזכרת הרשות וניתנים לה תפקידים.
<נועה בן שבת: לא כל הסעיפים שנוגעים למבנה שלה נקבעו שם.
<יואב ארבל: כאשר חוקק חוק שירות לאומי-אזרחי בוועדה לשוויון בנטל בראשות חברת הכנסת איילת שקד באמת נאמר שאנחנו עושים משהו בסיסי וכאשר נשלים את העבודה בוועדת העבודה והרווחה יהיו השלמות שנוגעות לציבור החרדי.
<נועה בן שבת: כרגע נשאיר את זה כך, אבל יכול להיות שמבחינת צורת החקיקה נעשה את ההתאמות אחרת כשנעשה את התיקון העקיף לחוק שירות לאומי-אזרחי.
<ענבר הרשקוביץ: לפקח על מתן תנאי השירות והזכויות למשרתים בשירות לאומי-אזרחי ולמתנדבים בשירות לאומי או בשירות קהילתי, במהלך השירות האזרחי ולסייע במימוש תנאי השירות והזכויות למשרתים או למתנדבים כאמור לאחר השירות; ליזום פעולות הנדרשות לצורך העמקת הידע בקרב הציבור לגבי השירות האזרחי, ועידוד ההצטרפות לשירות האזרחי;
מירב בן ארי: זה עידוד השתתפות רק לשירות האזרחי?
<יואב ארבל: השירות האזרחי זה השם הכולל.
<ענבר הרשקוביץ: להגיש לשר חוות דעת לעניין הכרה בגופים מוכרים, ביטול ההכרה בהם, התליית ההכרה בהם וקביעת תנאים נוספים בהכרה בהם, בהתאם לסעיפים 46(ג), 47 ו-49;
<נועה בן שבת: בעניין הזה לא מעורבת המועצה.
<נועה בן שבת: מדוע לא ניתן מעמד למועצה בהכרה של הגופים המוכרים?
<דרור גרנית: התפישה שלנו היא שהמועצה היא גוף מייעץ שאמור להיות פורום של סיעור מוחות על המקרו של איך צריך לפעול, לאיזה כיוונים צריך ללכת.
<דרור גרנית: היא לא צריכה להיות מעורבת בביצוע השוטף והיום יומי של הרגולציה.
<דרור גרנית: בשביל זה צריך גוף ביצועי שיש לו כוח אדם, שיש לו נהלי הפעלה לזה, שיש לו סמכויות מפורטות לדבר הזה.
<דרור גרנית: להבנות את כל הכלים האלה למועצה זה לשנות באופן מאוד יסודי את התפישה של מה המועצה הזאת נועדה לעשות.
<דרור גרנית: המועצה היא גוף מאוד מאוד רחב, היא לא גוף ביצועי.
<דרור גרנית: חלק מאוד ניכר מהיושבים בה הם לא גורמים ממשלתיים.
<דרור גרנית: זה לא האיבר הנכון של הרשות בשביל לבצע את הרגולציה המעשית ולהפעיל סמכויות בפועל.
<נועה בן שבת: ברור שהמועצה לא נועדה בשביל המהלך הביצועי, לכן הרשות פועלת, אבל החלטה על הכרה בגוף מוכר היא לא החלטה יום יומית, היא החלטה די חד פעמית, לכן היא מבוצעת על ידי השר.
<נועה בן שבת: נכון שההכרה צריכה להתחדש כל 5 שנים, אבל זה לא דבר של יום ביומו, זה לא משהו ביצועי.
מירב בן ארי: היא אומרת שאלה נושאים כבדי משקל שאתה נותן סמכות רק לשר.
<דרור גרנית: עולות שאלות על איך בדיוק צריכה הרגולציה על גופים המוכרים להיראות.
<דרור גרנית: הן עלו, אגב, בבג"ץ.
<דרור גרנית: אני לא ארחיב מעבר לזה בעת הזאת.
<דרור גרנית: זו כן שאלה יישומית ביצועית שלא המועצה היא הפורום המתאים.
<דרור גרנית: אנחנו כן מביאים את זה לשר בתור הדרג המינהלי הבכיר.
<דרור גרנית: הוא גורם המדיניות הנבחר שצריך לתת את הדעת.
<דרור גרנית: הרשות היא הגורם המקצועי שאמור לבסס לשר את התשתית ולקבל את ההחלטה, לכן היא צריכה להגיש לשר חוות דעת וכדומה.
<דרור גרנית: המועצה אינה צריכה להיות שחקן בקביעה הפרטנית של הכרה בגופים, שזו ממש רגולציה פרופר על השחקנים בשוק.
<נועה בן שבת: אני לא מבינה את הנושא הזה ואת ההסבר.
<נועה בן שבת: אני מבינה שאתם בתהליכים לקבוע את הדברים, אבל אנחנו מנסים להתקדם כאן בדיונים.
<נועה בן שבת: אני חושבת שהוועדה משקיעה את הזמן בשביל לנסות לקבוע דיונים ולסיים את הצעת החוק.
<נועה בן שבת: אם אנחנו מבינים שעוד יש דברים שהם אפילו בחיתולים ואי אפשר עוד להראות או לדבר עליהם, אני לא יודעת איפה אנחנו אמורים להיות בנושא הזה, מה גם שאני לא מבינה למה זה קשור לשאלה אם המועצה תוכל לייעץ בשאלת ההכרה בגופים מוכרים, שזאת כן שאלה חשובה מאוד.
<יואב ארבל: אני חושב שאנחנו מקדימים קצת את המאוחר.
<יואב ארבל: כשנגיע לפרק המועצה ולפרק ההכרה נראה לי שהשאלה תעלה.
<יואב ארבל: אנחנו כרגע בפרק של הרשות.
מירב בן ארי: אנחנו נשאיר את (6) לכשנגיע למועצה.
<יואב ארבל: זה התפקיד של הרשות, על זה אין מחלוקת.
<יואב ארבל: מה שהעלתה היועצת המשפטית זה לגבי התפקיד של המועצה.
מירב בן ארי: כשנגיע למועצה נעשה חיבור גם לזה.
<ענבר הרשקוביץ: לטפל בבקשות המוגשות בידי מי שמבקש להיות גוף מפעיל או בידי גוף מפעיל; להנחות את הגופים המוכרים והגופים המפעילים בדבר ביצוע תפקידיהם לפי חוק זה, לרבות ביצוע ההכשרה והליווי המקצועי הנדרש לאוכלוסיות השונות, ולפקח על ביצוע תפקידים כאמור;
<נועה בן שבת: בפסקה (8) יש התייחסות לנושא ההכשרה והליווי המקצועי הנדרש לאוכלוסיות השונות.
<נועה בן שבת: דיברנו על כך שלא משנה אם זה יהיה באמצעות גוף המעטפת או גופים אחרים.
<נועה בן שבת: ככל שתתאפשר פעילות מעטפת כזאת, ההנחיות של הרשות יוכלו לחייב את הגופים המוכרים ואת הגופים המפעילים.
<ענבר הרשקוביץ: לגבש תכניות להפעלת מתנדבים במצבי חירום, בכפוף לכל דין, ולהיות אחראית לביצוען, והכל בתיאום עם הגורמים הנוגעים בדבר ובכפוף להוראות לפי סעיף 18; לגבש הצעות למבחנים ואמות מידה להקצאה או להגבלה של תקנים להפעלת מתנדבים בגופים מפעילים שאינם רשויות ציבוריות, והצעות לקביעת תעריף לפי סעיף 11, בשים לב, בין השר, לסדרי העדיפויות הממלכתיים שנקבעו על ידי הממשלה, מזמן לזמן, לפי הוראות סעיף 22, ככל שקבעה, ולהגישן למועצה הציבורית;
<נועה בן שבת: יש פה נושא של גופים מפעילים שהם לא רשויות ציבוריות.
<נועה בן שבת: אני מבינה שהמילה "שונה" הייתה צריכה להישאר, כי מדובר על תעריף מיוחד לאותם גופים.
<נועה בן שבת: צריכה לחזור המילה "שונה".
<נועה בן שבת: למה דווקא רק לגבי אותם גופים מוצעות ההגבלות?
<יואב ארבל: מקורו של הסעיף הזה בהערה שהגיעה על התקנים שאינם תקנים במדינה.
<יואב ארבל: הוא רוצה לאפשר לרשות לטפל בסוגיה הזאת, אם היא תרצה לעשות הבחנה בין התקנים האלה לתקנים האלה.
<יואב ארבל: זה מה שהסעיף מבקש לאפשר.
<נועה בן שבת: הנושא הזה מאוד מעוגן.
<נועה בן שבת: הוא מוזכר פה, הוא מוזכר בסמכויות השר, הוא מוזכר בסמכויות המועצה אחר כך.
<נועה בן שבת: כל הנושא של קביעת תעריף נפרד לגבי הגופים האלה נראה כמו תפקיד רציני של הרשות.
<נועה בן שבת: השאלה אם באמת יש כוונה כזאת.
<שר-שלום ג'רבי: אין כוונה כזאת.
<נועה בן שבת: אולי הכוונה לקבוע תעריף בכלל, לגבש הצעות לגבי התעריף בכלל.
<שר-שלום ג'רבי: לא, זה לא מה שכתוב כאן.
<שר-שלום ג'רבי: מה שכתוב כאן זה שיש שוני בתעריפים.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא מכיר כוונה כזאת.
<יואב ארבל: מבקר המדינה העיר בזמנו על הנושא הזה.
<יואב ארבל: בכדי שנוכל לטפל בעניין הזה בעתיד, הכנסנו פה את הסמכויות.
<יואב ארבל: לא ברור האם הנושא יטופל ואיך, אבל לפחות את הסמכויות הכנסנו.
<ענבר הרשקוביץ: לעשות כל פעולה אחרת לגבי השירות האזרחי המוטלת עליה לפי כל דין או שיטילו עליה הממשלה או השר.
<ענבר הרשקוביץ: סדרי עדיפויות 22.
<ענבר הרשקוביץ: (א) אחת לחמש שנים, לכל הפחות, תעביר הרשות למועצה הצעה לקביעת ממלכתיים סדרי העדיפויות הממלכתיים של השירות הלאומי או השירות הקהילתי\
<ענבר הרשקוביץ: ולחלוקת המשאבים בהתאם לכך.
<ענבר הרשקוביץ: (ב) המועצה תערוך דיון בהצעה לפי סעיף קטן (א), ותעביר את המלצותיה לשר.
<ענבר הרשקוביץ: (ג) השר יעביר לאישור הממשלה את הצעתו לקביעת סדרי העדיפויות הממלכתיים של השירות הלאומי והשירות הקהילתי.
<ענבר הרשקוביץ: (ד) בסעיף זה, "סדרי עדיפויות ממלכתיים" – לרבות שילוב אוכלוסיות בשירות הלאומי ובשירות הקהילתי, מכסות להקצאת תקנים להפעלת מתנדבים בתחומי השירות השונים ואזורים מועדפים לשירות.
מירב בן ארי: מה זה "שילוב אוכלוסיות"?
<דרור גרנית: אני רוצה להזכיר שבדיון על בעלי מוגבלויות ונוער בסיכון אחד הדברים שהתנגדתי אליהם זה קביעת מכסה ספציפית.
<דרור גרנית: אמרתי שאני חושב שאין מקום לקבוע את זה בחקיקה, אלא זה צריך להישאר בהוראות של החלטות ממשלה.
<דרור גרנית: הסעיף הזה הוא בעצם סעיף שמעגן את הקונספט הזה, הוא אומר שהקביעה של האם צריכים להיות 10% או 12%, 30% או 2% לאוכלוסייה הערבית או לבעלי המוגבלויות, לנוער בסיכון או לכל קבוצה וקבוצה זה דבר שצריך להישאר דבר גמיש שנתון לממשלה להחליט בהתאם לסדרי עדיפויות.
<דרור גרנית: כמובן שיש פה תהליך סדור שמדבר על התייעצות של המועצה וקביעת סדר העדיפויות אחת לכמה זמן, אחת ל-5 שנים לפחות.
מירב בן ארי: אתה אומר שאם עד היום קביעת התקנים הייתה בהחלטות ממשלה - -
<דרור גרנית: זה עדיין יהיה בהחלטת ממשלה, אבל לאחר תהליך יותר סדור של גיבוש ההמלצות עם המועצה.
<נועה בן שבת: אני מציעה לבחון את זה ביחד עם כל ההוראות של הסעיף של הצעירים בסיכון.
<נועה בן שבת: אני מזכירה שהממשלה לא חייבת לקבוע סדרי עדיפויות.
<נועה בן שבת: הרשות חייבת להגיש לה הצעה אחת ל-5 שנים.
<נועה בן שבת: המועצה צריכה לערוך דיון בהצעה של הרשות, כאשר השר צריך להעביר את זה לממשלה.
<נועה בן שבת: הממשלה לא חייבת לקבוע סדרי עדיפויות.
<נועה בן שבת: יכול להיות שסדרי העדיפויות יהיו סדרי עדיפויות שנקבעו לפני שנים, או שלא נקבעו אף פעם.
מירב בן ארי: דווקא מבחינה הגיונית ולא פוליטית המועצה, שהיא הגוף המקצועי, רואה את השטח, מבינה אם צריך להוסיף עוד תקנים לצרכים מיוחדים, לנוער בסיכון.
מירב בן ארי: בסוף זה יצא כהחלטת ממשלה, כי נועה אומרת, ובצדק, שבסוף זה יגיע אל השר בתהליך המקצועי.
מירב בן ארי: גם ככה זה יעבור כהחלטת ממשלה.
<נועה בן שבת: הטענה של משרד המשפטים אומרת שלא צריך לקבוע.
<נועה בן שבת: אנחנו הצענו בסעיף של צעירים בסיכון להגיד שהיקף השילוב של צעירים בסיכון יהיה לפחות עשירית מכלל המתנדבים.
<נועה בן שבת: נקדים לקביעה הזאת של עשירית לפחות.
<דרור גרנית: המנגנון שהצענו בהצעה הממשלתית היה מנגנון שמשאיר את זה בידי הממשלה אבל מייצר תהליך סדור יותר של גיבוש סדרי עדיפויות באמצעות המועצה, באמצעות הרשות, כדי שיהיה איזה שהוא תהליך יותר סדור של איסוף המידע.
<דרור גרנית: אם תרצי להוסיף הערה שלא רק שהרשות תעביר למועצה לקביעת סדר העדיפויות והמועצה תערוך דיון, תעביר לשר והשר יעביר לממשלה, אלא שהממשלה תקבע את סדרי העדיפויות אחת ל-5 שנים, לי אין קושי עם הדבר הזה.
<דרור גרנית: אם את רוצה להוסיף שהממשלה חייבת בסופו של דבר להידרש לנושא בסופו של התהליך ולקבל החלטה, זה נראה לי תוספת אפשרית ולא בעייתית.
<דרור גרנית: התהליך הזה הרבה יותר נכון מאשר קביעה נוקשה בחקיקה ראשית של אחוזים ספציפיים.
<נועה בן שבת: מכיוון שהדברים נאמרו גם בדיון הקודם ואנחנו עוד צריכים לדון על הנושא של אנשים עם מוגבלות, אולי נביא את כל השאלה הזאת יחד עם ההוראה של הסעיף הזה לדיון משותף.
מירב בן ארי: כל הנושא הזה של סדרי עדיפויות באחוזים ובתקנים זה נושא מאוד משמעותי.
מירב בן ארי: כמו שנועה אומרת, גם את זה נשים עם הערת התייחסות.
<דרור גרנית: השאלות של הנוער בסיכון לא הופיעו מלכתחילה בהצעה הממשלתית, לכן גם לא נעשתה עבודה ממשלתית סדורה.
מירב בן ארי: אין ספק שלא נעשתה עבודה ממשלתית בנושא של נוער בסיכון.
<דרור גרנית: לעניין הצעת החוק.
<נועה בן שבת: היו רמיזות לא מעטות לגבי שילוב אוכלוסיות בשירות הלאומי-אזרחי.
<דרור גרנית: אנחנו מנסים לגבש איזו שהיא טיוטה בעקבות הרוח שנושבת פה בוועדה.
<דרור גרנית: אנחנו נשתדל להביא את זה בהמשך.
מירב בן ארי: אנחנו הגענו לסעיף 23 - תכניות רב-שנתיות.
מירב בן ארי: אנחנו נמשיך בישיבה הבאה.
טלי פלוסקוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
טלי פלוסקוב: בוקר טוב למנהלת הוועדה, לצוות הוועדה, לחבר הכנסת יגאל גואטה, לכל האורחים, ביטוח לאומי, משטרה ועוד.
טלי פלוסקוב: הנושא לדיון הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 179), התשע"ו-2016.
טלי פלוסקוב: בבקשה, גברתי, תציגי לנו את הנושא.
<נעה בן שבת: ברשותך, גברתי, נבקש אולי מהביטוח הלאומי להציג את הצעת החוק.
טלי פלוסקוב: נשמח מאוד כי באמת הצעת החוק באה מטעם הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: נראה איך אנחנו מסיימים היום, אני מתכננת להעביר את זה היום בקריאה שנייה ושלישית כדי שיעלה כבר לדיון במליאה.
טלי פלוסקוב: כן, אדוני, בבקשה.
<שלומי מור: בוקר טוב, תודה רבה.
<שלומי מור: אנחנו מבקשים להציג בפני הוועדה תיקון לחוק הביטוח הלאומי, תיקון שמהותו לאפשר למוסד לביטוח לאומי ולמשטרת ישראל העסקת שוטרים בשכר לצורך שמירה על הסדר הציבורי בסניפי הביטוח לאומי.
<שלומי מור: המוסד לביטוח לאומי הוא ארגון מאוד מיוחד במדינה בהקשר הזה, הוא מטפל בהיקף של כ-5 מיליון פונים מדי בשנה, שזה סדר-גודל שאין לו אח ורע בשום גוף או ארגון אחר במדינה על פי הנתונים שלנו.
<שלומי מור: בשל כמות האנשים ובשל המצב הסוציו-אקונומי והסיבה שבעטיה הם מגיעים אלינו, מטבע הדברים הרבה פעמים הדברים מגיעים לכדי עימותים כאלה ואחרים או הפרעות לסדר הציבורי.
<שלומי מור: אנחנו מדברים על כ-600 הפרעות לסדר הציבורי מדי שנה וכ-80 אירועים שעולים כדי אלימות, לרבות, לצערנו, איומים בהתאבדות ובפעולות שבאמת יכולות - - -
יגאל גואטה: ה-80 מקרים – זו אלימות פיזית?
<עופר גולן: 80 זה לא מדויק.
<עופר גולן: 600 אירועים – קרי 600 אירועים שבהם היתה מעורבות משטרה, מד"א, כב"א, אירועים חמורים.
יגאל גואטה: איך זה מפוצל בין אלימות מילולית לאלימות פיזית, אם זה מפוצל בכלל?
<עופר גולן: ברגע שהזמינו שוטר זה כבר לא - - -
טלי פלוסקוב: כנראה שכבר היתה אלימות.
יגאל גואטה: במקרה אתמול נוכחתי באיזושהי תקרית שהזמינו שוטרים ולא היה כלום.
<עופר גולן: אנחנו לא סופרים בכלל אלימות מילולית.
טלי פלוסקוב: מילולית לא סופרים?
<עופר גולן: זה לא נחשב אירוע.
<שלומי מור: אז אני אמקד ואומר ש-80 האירועים, כפי שנכתב בדברי ההסבר, אלה 80 אירועי תקיפה או איום על עובדי המוסד.
<שלומי מור: זאת אומרת, אירועים ברמה אפילו חמורה יותר וזה מדי שנה.
יגאל גואטה: אז מה זה אומר?
יגאל גואטה: אתה אמרת 600 הפרעות.
<שלומי מור: לסדר הציבורי, נכון.
<שלומי מור: כשבן אדם עומד, צועק, לא מוכן להתפנות, הופך שולחן, זורק חפצים.
יגאל גואטה: אז הוא לא כלול בתוך ה-80?
<שלומי מור: זה ב-600 וב-80 אנחנו ממש מדברים על איומים פיזיים או פגיעות פיזיות.
<שלומי מור: לאור הנתונים הללו, מזה עשרות שנים – לכל הפחות ב-20 שנים האחרונות, אם לא יותר מכך – העסיק המוסד לביטוח לאומי שוטרים בשכר.
<שלומי מור: זה בעצם מנגנון שמאפשר למשטרת ישראל להציב שוטר שלה בסניפים, אדם לבוש במדים הכחולים של משטרת ישראל, שעצם השהות שלו שם והמראה של שוטר, כבר מרגיע את הציבור.
<שלומי מור: לאור הסכם בינינו לבין המשטרה, השירות הזה שניתן לנו נעשה בתשלום.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת, העובד הוא עובד משטרה והביטוח הלאומי משלם עבור השירות.
טלי פלוסקוב: אני זוכרת שגם בעירייה כשהייתי היה משהו כזה, היתה לנו אפשרות לקחת שוטרים בשכר.
<שלומי מור: נכון, זה נפוץ.
<שלומי מור: זה היה נפוץ יותר בעבר ואכן הגישה בנושא הזה השתנתה ואנחנו ערים לכך, ואכן, חוק המשטרה תוקן ונקבע בו שלא ניתן יהיה להעסיק שוטרים בשכר, אולי תדייק יותר חברתי.
<שלומי מור: נותר שם סעיף שעסק באפשרות בכל זאת להסתייע בשוטרים כשמדובר בפעולות של גבייה ואכיפה ואז הביטוח הלאומי עורר את השאלה ואמר:
<שלומי מור: בסניפים שלנו יש איזשהן פעולות גבייה, האם זה יכול להיכנס בגדר אותו סעיף?
<שלומי מור: משרד המשפטים בפרשנות חד משמעית אמר שלא, הסעיף הזה לא עוסק בפעולות גבייה סטנדרטיות שבן אדם נותן כרטיס אשראי בסניפים, מדובר בפעולות משמעותיות באזורים מסוכנים שבהם יש סכנה לרכוש או לאדם ולכן אי אפשר לעשות שימוש בחריג הזה.
<שלומי מור: לכן, לכאורה, חוק המשטרה מנע את האפשרות להמשיך להעסיק שוטרים בסניפי הביטוח הלאומי, זה התיקון מ-2006.
<שלומי מור: עם זאת, מעת לעת היועץ המשפטי לממשלה נתן לביטוח הלאומי ולמשטרה ארכות כדי למצוא פתרון, על מנת בכל זאת למצוא איזשהו פתרון הולם לביטוח הלאומי ולצרכים המאוד ייחודיים שלו.
<שלומי מור: לצערי, מכול מיני חלופות שנבחנו, כמו מאבטחים עם סמכויות משודרגות ועוד, לא נמצא פתרון שנותן מענה אמיתי לשהותו של שוטר במדים כחולים על כל המשמעויות של זה, ועל היכולת של השוטר להזמין מיד ניידת כשצריך, ועל ההיכרות של השוטר עם האוכלוסייה המיוחדת.
<שלומי מור: לכן, בסופו של דבר היועץ המשפטי הקצה למוסד לביטוח לאומי תקופה נוספת, למעשה עד סוף החודש, עד ה-1 ביולי, על מנת למצוא פתרון בדמות תיקון חקיקה שיעגן את האפשרות הזאת.
<שלומי מור: הגם שאני אומר, ותגיד זאת גם חברתי ממשרד המשפטים, שמשרד המשפטים לא אהב את הפתרון הזה מחשש למדרון חלקלק.
<שלומי מור: אנחנו כשלעצמנו סברנו וגם אמרנו - - -
יגאל גואטה: סליחה, מה אומר המדרון החלקלק?
טלי פלוסקוב: אנחנו ניתן לגברת ממשרד המשפטים כמובן גם להתייחס.
טלי פלוסקוב: סיימת?
<שלומי מור: אנחנו סברנו ואמרנו לאורך כל הדרך שאנחנו ייחודיים בהקשר הזה ומה שיש כאן לפניכם הוא כאמור תיקון לחוק הביטוח הלאומי, לא לחוק המשטרה, שמאפשר אך ורק אם קצין משטרה מוסמך חושב שאכן יש מקום להצבת השוטרים הללו.
<שלומי מור: זאת אומרת, זה עדיין נשאר שיקול דעתה המקצועי הבלעדי של המשטרה להציב שוטרים בשכר בסניפי הביטוח הלאומי כדי לענות על הצורך.
יגאל גואטה: גורף בסניפי הביטוח הלאומי, או רק במקומות שמועדים לפורענות?
<שלומי מור: רק במקומות שבהם הקצין סבר לאור בקשה שלנו ולאור נתונים שאנחנו נציג לו שיש מקום להציב כאמור שוטר בשכר.
טלי פלוסקוב: נכון להיום, כמה שוטרים כאלה פרוסים בארץ?
<עופר גולן: 46 ב-45 אתרים.
יגאל גואטה: 46 שוטרים?
<עופר גולן: ב-45 אתרים.
טלי פלוסקוב: יש איזשהו אתר שיש אפילו שני שוטרים, כך אני מבינה.
<עופר גולן: במזרח ירושלים יש שני שוטרי יס"מ.
יגאל גואטה: כמה אתרים יש בסך הכול?
<עופר גולן: אתרים בביטוח לאומי – 106, אתרים מקבלי קהל – בסביבות ה-80.
יגאל גואטה: מחציתם בעייתיים.
טלי פלוסקוב: חצי, בדיוק.
יגאל גואטה: דרך אגב, אתם מתכננים שהשוטר הזה ישמש גם כמאבטח במקום או שאין לזה קשר?
<שלומי מור: אני צריך לציין, מעבר לשוטרים הללו יש לנו אגף שלם שעוסק באבטחה.
יגאל גואטה: זאת אומרת, הוא לא אמור להחליף את המאבטחים?
<שלומי מור: לא, ממש לא.
<שלומי מור: יש לנו מאבטחים, יש לנו שמירה היקפית.
<נעה בן שבת: המאבטחים עם סמכויות משודרגות.
<איילת לוי: נכון, רק לפני שנה תיקנו את חוק סמכויות והוספנו גם - - -
<שלומי מור: אלא שכשבן אדם שבאמת נמצא במצוקה נתקל בבחור בן 22 שאומר לו: אדוני, אז הוא קצת פחות מקשיב לעומת שוטר שבא ואומר לו: אדוני, אני מבקש ממך להירגע.
טלי פלוסקוב: טוב, אני מבקשת התייחסות של משרד המשפטים, בבקשה.
טלי פלוסקוב: מישהו מהמשטרה גם ירצה להתייחס?
טלי פלוסקוב: מי שרוצה, בבקשה להירשם שאני אדע מי מעוניין לדבר.
<גבריאלה פיסמן: היום חוק המשטרה קובע את הכלל שבעקרון העסקתם של שוטרים לא נעשית בשכר, המשטרה אמורה לתת שירותים ללא תשלום לציבור מכוח מילוי תפקידה לשמירה על הסדר הציבורי ושלום הציבור וביטחונו.