GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אמיר ווקנין: מי שעובר את רף הכניסה לתוך הצבא צריך להיכנס לצבא.
<אמיר ווקנין: מי שמקבל פטור ומי שפטור משירות, ואם השיח פה הוא על מי שפטור משירות ומי שהצבא לא קיבל אותו – זה משהו אחד.
<אמיר ווקנין: אם השיח הוא להיכנס למקומות של אנשים שהצבא כן מקבל אותם, כן מוכן להכשיר אותם וכן מתעסק – חוות השומר לא נסגרה.
<אמיר ווקנין: ליווי של חיילי מקא"מ עדיין קיים.
<אמיר ווקנין: נכון, זה בצורה יותר מצומצמת, אבל הוא קיים בצבא.
<אמיר ווקנין: נכון שאנחנו דורשים מחילי המקא"מ יותר.
אלי אלאלוף: אז יש לי בקשה.
אלי אלאלוף: אני רוצה, ברשותכם, לסכם, למרות שאני לא סוגר את הדיון.
אלי אלאלוף: אני רוצה להתחשב בהערות של חברי, אורי שיינין.
אלי אלאלוף: אני מציע שנלך על תכנון של 10% מכל השירות הלאומי לילדים ונוער בסיכון, לפרוס את זה על שנתיים, להגיע ל-10% בשנתיים, ובמקביל תקיימו דיון בהצעות בין האוצר ובין השירות ואם תמצאו לנכון תדברו גם עם צה"ל, ואם צריך – גם עם משרד המשפטים, ותביאו הצעה סופית אחרי ההערות השונות שלך, פה, לדיון המסכם ולהחלטת הוועדה.
מאיר כהן: האם אדוני מוסיף לסיכומו גם המלצה לאוצר להגדיל את התקנים?
אלי אלאלוף: נגיע לזה ברגע שנדבר על זה.
אלי אלאלוף: בואו קודם כל נסכם על העיקרון של המספרים והאחוזים.
<דרור גרנית: 10% האלה בחקיקה?
<דרור גרנית: כי לזה אני לא יכול - - -
אלי אלאלוף: אנחנו נרשום שמשרד המשפטים לא - - -.
אלי אלאלוף: זו פעם ראשונה שהמדינה - - -
<דרור גרנית: יש פה שאלה קשה.
<דרור גרנית: יש פה שאלה של שיקול דעת וגמישות של הממשלה.
מאיר כהן: אתה עושה את עבודתך נאמנה, - - - מתעסק עם השאלות הרוחביות, הגיע הזמן שאנחנו נשתחרר מזה ונבדוק כל סוגייה לגופה.
מאיר כהן: אי אפשר, הראייה שלך היא קצת - - - אני מבין אותה, אבל - - - אדוני, ההתנגדות שלו היא כי יש השלכות רוחביות.
<דרור גרנית: אם אפשר שאני אציג את עמדתי בצורה מלאה.
אלי אלאלוף: אנחנו סיכמנו את הנקודה.
אלי אלאלוף: תמשיכו להתייעץ.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם - אל תשכחו מדי פעם מה המעמד של הוועדה ומה המעמד של משרד המשפטים.
<דרור גרנית: אנחנו לעולם לא שוכחים.
<דרור גרנית: כבודה של הוועדה במקומה מונח.
אלי אלאלוף: בינתיים הסיכום הוא מה שסיכמנו.
<אורי שיינין: בואו נבין מה הוא רוצה.
<אורי שיינין: הוא אומר - יש שאלה של הכמות ויש שאלה של מה יהיה כתוב בחוק.
אלי אלאלוף: אתה עכשיו נותן פרשנות למשרד המשפטים?
אלי אלאלוף: תנו לי להתקדם.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסימן ג' בנושא סוגי שירות מיוחדים.
<נעה בן שבת: יש לנו שני סוגי שירות בעמוד 20, סעיף 17 – אחד, שירות מחוץ לישראל, והנושא השני הוא שירות במצבי חירום.
<ענבר הרשקוביץ: "שירות מחוץ לישראל ולאזור 17.
<ענבר הרשקוביץ: (א) על אף האמור בסעיף 6, רשאי המנהל או מי שהוא הסמיך לכך (בסעיף זה – המנהל), לאשר למתנדבים לבצע חלק מהשירות הלאומי או השירות הקהילתי מחוץ לישראל ולאזור (בחוק זה – שירות בחו"ל), בתחום החינוך או בתחום עידוד העלייה; השר רשאי, בצו, בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם (שר הכלכלה ו)שר המשפטים לאחר התיעצות עם המועצה ובאישור הוועדה לקבוע תחומי שירות נוספים שבהם ניתן לבצע שירות בחו"ל.
<ענבר הרשקוביץ: "
מאיר כהן: לפני כשלושה שבועות הייתי בשבוע מטורף – ניו יורק-קליבלנד-דאלאס-מיאמי וחזרה לארץ.
מירב בן ארי: היתרונות של האופוזיציה.
מאיר כהן: פגשתי שם שין-שינים של הסוכנות שעושים שם עבודה יוצאת מן הכלל.
מאיר כהן: צריך לגעת בהם, לראות מה הם עושים, ולהבין מה המשמעות.
מאיר כהן: הם יושבים שם ומנסים לקרב צעירים יהודים לעשייה בתוך הקהילה.
מאיר כהן: מדברים, וזה מה ששמעתי כמעט מכולם – מכל הרבנים הקונסרבטיבים, האורתודוקסים והרפורמים – על כ-80% מהצעירים שמתבוללים, כשאין שום קשר למדינת ישראל.
מאיר כהן: התהום הולכת ונפערת ברמות בלתי רגילות.
מאיר כהן: יש שם את השין-שינים של הסוכנות, ובאמת הם עושים שם עבודת קודש.
מאיר כהן: הם מביאים אותם לפעילות.
מאיר כהן: נכחנו בפעילות שהם אספו אותם מתוך בתי הקפה.
מאיר כהן: הם נכנסים לבתי קפה, נכנסים לבתי ספר של ה-public schools, שואלים מי יהודי, כי עד היום הם לא מוכנים אפילו להזדהות.
מאיר כהן: זה לא בתי הספר היהודים הפרטיים, ה day schools, אלא בתי ספר פתוחים לגמרי, ומנסים לאסוף אותם משם למפגשים.
מאיר כהן: לכן, הסעיף הזה הוא בעיניי סעיף מאוד חשוב.
מאיר כהן: אני יודע שהסוכנות היהודית די קורסת מהבחינה הזו כי מי שמחזיק את החברה' האלה זה הקהילה המקומית, וגם היום יש מציאות מאוד מאוד מדאיגה.
מאיר כהן: גבירי הקהילה שחלקם מכירים אותך, אלי, בגלל כל שאלת ה BDS וכל מה שקורה בארצות הברית, מסיטים הרבה תרומות מתרומות למען מדינת ישראל לתרומות מקומיות, והחברה' האלה מוחזקים על ידי פילנתרופיים.
מאיר כהן: ברצותם הם נותנים, וברצותם – לא.
מאיר כהן: זה אינטרס לאומי שלנו.
מאיר כהן: אם אפשר להכניס לתוך החוק הזה ולתקצב, לא לעשות מכסף מוסט – זה בהחלט אני מקבל – לתקצב, בסידור כזה או אחר עם הסוכנות, אני חושב שנעשה את אחד הדברים החשובים ביותר.
מאיר כהן: היום יש 80 שין שינים.
<נעה בן שבת: שין-שין זה אומר שעדיין לא התגייסו, שהם צפויים להתגייס.
מירב בן ארי: שנת שירות.
מירב בן ארי: לא שירות לאומי.
מאיר כהן: לכן אני אומר – אם אפשר להכניס את זה לתוך השירות הלאומי ולשים את זה תחת המטריה שלכם ולתקצב את זה, זה יהיה יוצא מכן הכלל.
מירב בן ארי: נראה לי שאתה צריך גם לדבר עם חבר הכנסת מיקי לוי שלא רוצה שירות לאומי בחו"ל, בכלל.
אלי אלאלוף: אבל שירות לאומי חרדי שתלוי בוועדת החוץ והביטחון, שיש שם 1,200 תקנים, אם אני לא טועה.
שלום ג'רבי: לא, עד 100.
אלי אלאלוף: מתוך ה-1,200?
שלום ג'רבי: מתוך 1,500.
<קריאה: אסיה ומזרח אירופה.
<קריאה: זה החרדים.
מאיר כהן: אז למה?
מאיר כהן: אני אומר את זה על סמך ידיעה שאתם עושים את זה בפלח מסוים.
מאיר כהן: שם כן אישרתם את זה וקיבלתם, ובפלח האחר?
שלום ג'רבי: שין-שין לא יכול לעשות שירות לאומי, כי מי שבא ל - - - אז קודם כל, יש לנו היום כ-140 בנות שירות לאומי שעושים שירות לאומי בחוץ לארץ.
שלום ג'רבי: עמותת "בת עמי מפעילה אותן.
שלום ג'רבי: אלה רק בנות שעושות שנה שנייה, קודם כל.
שלום ג'רבי: מי שיכולה לעשות שירות לאומי בחו"ל זה בשנה השנייה.
שלום ג'רבי: מי שמממן אותן זה הקהילות עצמן.
מאיר כהן: תעזוב את השין –שינים, אל תקרא להם "שין-שינים".
שלום ג'רבי: שירות לאומי.
מאיר כהן: שירות לאומי.
מאיר כהן: אתה יכול היום להחליף את אותם - - -
שלום ג'רבי: יש 140 בנות היום, בפועל.
מאיר כהן: איפה הן נמצאות?
שלום ג'רבי: בכל העולם.
שלום ג'רבי: בארצות הברית יש 80.
שלום ג'רבי: באוסטרליה, ברוסיה, בצרפת – בכל המקומות.
שלום ג'רבי: מה שיושב ראש הוועדה דיבר כאן, והוא היה גם יושב ראש הוועדה שדנה בנושא החרדים – אנחנו פתחנו מסלול חדש לחרדים גם, שמאפשר לעשות שירות אזרחי, אבל היתננו שזה לא יהיה במנהטן, למשל, או בפאריז, לצורך העניין, אלא במקומות כמו אסיה – בתאילנד.
מאיר כהן: הבנות שפגשתי מ "בני –עקיבא", הן שלכם?
שלום ג'רבי: כן, בנות שירות לאומי, בוודאי.
מאיר כהן: אז כנראה שאני הגדרתי את זה לא נכון.
מאיר כהן: ומה מחזיק אותן שם?
שלום ג'רבי: הקהילות.
שלום ג'רבי: הן עושות את השירות דרך עמותת "בת עמי", והקהילות שם מחזיקות אותן, בכל.
שלום ג'רבי: הן עובדות בלי סוף.
שלום ג'רבי: שהזרעים שהם נוטעים שם – זה משהו.
שלום ג'רבי: המודל - - -
מאיר כהן: ראיתי את זה.
שלום ג'רבי: הם מביאים עשרות ומאות - - -
אלי אלאלוף: יש גם קבוצה שנשלחה על ידי משרד החוץ, לא?
מאיר כהן: של סטודנטים.
מאיר כהן: אני הלכתי אתם לבית קפה, ראיתי את מה שהם עושים.
שלום ג'רבי: כן, נכון.
<ידעיה לוין: אני מעמותת "בת עמי".
<ידעיה לוין: אנחנו מפעילים כבר 20 שנה שירות לאומי בתפוצות, כמו שזה נקרא אצלנו.
<ידעיה לוין: סדר גודל – כמו שאמר שר שלום ג'רבי – 140.
<ידעיה לוין: זה סדר הגודל.
<ידעיה לוין: יש בקשות של קהילות כל הזמן.
<ידעיה לוין: הבנות עושות עבודת קודש, עוסקות בעיקר בעידוד עליה, ציונות, מחברות לרוח עם ישראל, לחברה הישראלית, מביאות את החוויה הישראלית.
<ידעיה לוין: זאת אומרת, מצד אחד הן לא מורות, לא שליחות חינוך, לא מקצועיות, אבל גובה העיניים שלהן והחוויה שהן מביאות – אי אפשר לתאר את זה.
<ידעיה לוין: יש המון חברה' שמגיעים לתוכניות "מסע" ותוכניות "תגלית" בעקבות העשייה של הבנות.
<ידעיה לוין: זו מין רשת פרוסה שמחברת את הצעירים לכל התוכניות שקיימות.
<ידעיה לוין: זה חלק ממערך השליחות, אנחנו מחוברים למערך השליחות של הסוכנות.
<ידעיה לוין: אני אגיד משפט – עד לפני 5-4 שנים הסוכנות היתה שותפה מלאה.
<ידעיה לוין: המיון היה של הסוכנות, לא מיון שלנו.
<ידעיה לוין: הם היו שותפים אתנו בליווי.
<ידעיה לוין: לפני 5-4 שנים הסוכנות ירדה מזה.
<ידעיה לוין: אנחנו נמצאים עכשיו בסוג של תהליך מול ההסתדרות הציונית, כדי לנסות שהם יהיו שותפים גם בליווי, גם כדי שמערך השליחות יהיה מערך שליחות אחד, כדי שמורה שנמצא בקליבלנד, למשל, יידע מכל השליחים האחרים, ויעבדו ביחד, בוודאי במשימות המשותפות.
<ידעיה לוין: אנחנו מלווים אותם גם בנסיעות וגם בליווי מהארץ בסקייפ, ליווי מרחוק, מה שנקרא, מכשירים אותם, עושים סמינרים, גם שם.
<ידעיה לוין: בעיניי זה מאוד משמעותי וזו היא שליחות ציונית ממדרגה ראשונה.
<ידעיה לוין: אני שותף למה שאמר חבר הכנסת כהן שבעיניים שלי בגלל העלויות לא מספיק מגיעים היום לקהילות קטנות.
<ידעיה לוין: זאת אומרת, יש מקום להגיע יותר לקהילות קטנות שאנחנו לא מצליחים להגיע אליהן בגלל בעיות כספיות.
<ידעיה לוין: ברור לי שאם המדינה תהיה שותפה נוכל להגיע גם לקהילות קטנות, שהיום אנחנו מגיעים אליהן פחות?
אלי אלאלוף: מי זה היום במשרד התפוצות, השר בנט?
אלי אלאלוף: למה שלא תעלו את זה אצלו?
<ידעיה לוין: העליתי.
אלי אלאלוף: נכדה של אחותי נמצאת בבולטימור.
אלי אלאלוף: פשוט לא יאומן מה שהיא מספרת.
אלי אלאלוף: אין לה זמן לבוא לראות את ההורים.
אלי אלאלוף: Mission מטורף.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שתפנו את זה למשרד התפוצות.
אלי אלאלוף: הוא בעל המעמד הנדרש כדי גם לנהל משא ומתן עם הסוכנות.
<ידעיה לוין: אל"ף, פנינו.
<ידעיה לוין: קיבלנו תשובה שלילית.
<ידעיה לוין: הם אמרו שזה לא מעניין אותם, זאת אומרת, הם לא מתעסקים בזה, הם בונים תוכניות אחרות.
אלי אלאלוף: אז מה זה התפוצות, אפריקה?
<נעה בן שבת: את התקנים של בנות השירות?
אלי אלאלוף: הם מבקשים שהמדינה תהיה מעורבת.
אלי אלאלוף: אם המדינה מתיימרת לייצג את העם היהודי ולהוביל אותו, אז שתשקיע בו.
אלי אלאלוף: בחינוך היא משקיעה, המדינה.
אלי אלאלוף: מה זה תגלית?
אלי אלאלוף: תגלית זה לא 50% מדינה?
<ידעיה לוין: משרד החינוך היה שותף בעבר במימון תקנים בקהילות קטנות, היום כבר לא.
<ידעיה לוין: הרשות לשירות לאומי שותפה מאוד גדולה, גם בבקרה וגם בתור רגולטור.
מאיר כהן: כמה זה תקן, 40 אלף?
<ידעיה לוין: אין לי תשובה מדויקת, כי יש שני חלקים – יש חלק שממומן שם, שלא עובר דרכנו, בכלל.
<נעה בן שבת: ההצעה של חבר הכנסת מיקי לוי היתה לא לאפשר שירות לאומי בחו"ל, או לקבוע מכסה מקסימלית של שירות לאומי בחו"ל, כמו שנעשה - - -
אלי אלאלוף: קיבלנו את ההמלצה שלו אבל לא יישמנו אותה.
<ענבר הרשקוביץ: " (ב) לא ייתן המנהל אישור לשירות בחו"ל, אלא אם כן גוף מוכר הגיש לו בקשה לכך והתקיימו כל אלה: (1) הגוף שיפעיל את המתנדבים מחוץ לישראל ולאזור הוא גוף מפעיל, אולם לעניין מתן אישור גוף מפעיל לגוף שיפעיל את המתנדב מחוץ לישראל ולאזור, יחולו הוראות סעיף 58 בהתאמות שיקבע השר לעניין זה;"
<נעה בן שבת: כיוון שאנחנו מדברים על בנות שנמצאות בגוף מפעיל, אבל זה גופים שלא יוכלו לעמוד בכל אותן דרישות של גופים מפעילים שבישראל, גם מבחינת התאגדות, מבחינת תנאים נוספים – אז יהיו התאמות לגבי התנאים של אותם גופים.
<ענבר הרשקוביץ: אני ממשיכה בקריאה: "(2) הוגשה למנהל רשימת התפקידים שיבצעו המתנדבים בשירות בחו"ל והוא נוכח כי הם בתחומי השירות לפי סעיף קטן (א) ויש בהם תועלת ציבורית לקהילה, ולמדינת ישראל; (3) הוגשה למנהל רשימה של שמות המתנדבים שלגביהם מתבקש האישור לשירות בחו"ל,; לא ישרת משרת בשירות בחו"ל לפי סעיף זה, אלא אם כן השלים תקופת שירות של 12 חודשים לפחות בישראל או באזור;"
<נעה בן שבת: מדברים על 12 חודשים רצופים דווקא?
<קריאה: לא חייב שיהיו רצופים.
<קריאה: אם היתה בחורה שעשתה תאונת דרכים וישבה חודש בבית - - -?
<נעה בן שבת: אבל איך בוחרים בעצם את המשרתים?
<נעה בן שבת: האם זה נכון שזה ניתן כצ'ופר לאנשים מסוימים?
<ידעיה לוין: יש תהליך מיון.
<ידעיה לוין: אל"ף, אנחנו עובדים מול הרשות לשירות לאומי, חשוב לי להגיד.
<ידעיה לוין: הם הרגולטור, ואנחנו מקבלים אישור על כל שם, על כל גוף מפעיל.
<ידעיה לוין: דבר שני, יש תהליך מיון מאוד מדוקדק, שיש בו גם מיון אינטרנטי, גם סדנאות מיון - - -
<נעה בן שבת: מי עורך את המיון, הגוף המוכר?
<ידעיה לוין: אנחנו עורכים את זה.
<ידעיה לוין: בעבר זה היה בשיתוף עם הסוכנות, הסוכנות יצאה.
<ידעיה לוין: היום אנחנו פועלים שזה יהיה בשיתוף ההסתדרות הציונית.
<ידעיה לוין: אבל בהחלט, מיונים מאוד דקדקניים.
<ידעיה לוין: אני חייב לומר- גם שירות מאוד קשה.
<ידעיה לוין: שנה שלמה מחוץ לבית.
מאיר כהן: היו שם חברה' נהדרים.
מאיר כהן: האיכותיים שבאיכותיים.
<ידעיה לוין: זה דורש עצמאות גדולה, אחריות גדולה – זו סוגיה מאוד מורכבת.
<ידעיה לוין: תהליך המיון הוא מאוד מורכב ומאוד קשה.
<ידעיה לוין: עוברים ראיונות, סדנאות.
<ידעיה לוין: תהליך מאוד מאוד מקצועי.
מירב בן ארי: אבל אין התייחסות בחוק לתהליך המיון.
<ידעיה לוין: אנחנו מגישים את זה, לרשות.
<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שבפסקה (2) הדרישה היא שתחומי השירות יש בהם תועלת ציבורית לקהילה ולמדינת ישראל – זה חלק מהמטרות של הצעת החוק.
<נעה בן שבת: "הקהילה" – זה יכול להיות גם הקהילה היותר רחבה, הקהילה בחוץ לארץ.
אלי אלאלוף: אנחנו לא הגבלנו.
<ענבר הרשקוביץ: אני ממשיכה בקריאה: "(4) שוכנע כי בנסיבות העניין ובתנאים שהתנה, ניתן להבטיח פיקוח נאות על ביצוע השירות הלאומי או השירות הקהילתי ועל שמירת טובתם של המתנדבים.
<ענבר הרשקוביץ: (5) הוכח להנחת דעתו כי השירות מחוץ לישראל ולאזור אינו גורע מן הזכויות המוקנות למתנדבים לפי חוק זה;"
<נעה בן שבת: לגבי שירות לאומי אזרחי נקבעו יותר הוראות לגבי פיקוח, אופן הפיקוח, מתי מפקחים, עם מי מפקחים.
<נעה בן שבת: אני לא זוכרת אם נקבע – מי נוסע, מי לא נוסע.
<נעה בן שבת: השאלה אם ניתן לזה מענה מספק.
אלי אלאלוף: אני מקווה גם שהבנתם את המושג של האזור.
שלום ג'רבי: יהודה ושומרון.
שלום ג'רבי: הפיקוח – אנחנו יוצאים פעם בשנה, כל פעם לוקחים קהילות אחרות, ובודקים.
שלום ג'רבי: הרבה פעמים אנחנו מוצאים דברים ש "בת עמי" והבנות שם מתקנות.
שלום ג'רבי: אין הצלחה של 100%.
שלום ג'רבי: לפעמים גם יש בת שמפסיקה, בגלל בעיות, קשיים.
שלום ג'רבי: זה מאוד קשה לשרת שם.
שלום ג'רבי: בת שמתנתקת לשנה שלמה מההורים, מהמשפחה, מגיעה למנטליות שונה, זה מאוד לא פשוט.
שלום ג'רבי: אני שמחתי ששתי בנותיי שהלכו כל אחת לשנתיים לא הלכו לחוץ לארץ לשירות לאומי.
שלום ג'רבי: זה מאוד קשה, זו הקרבה של המשפחה.
שלום ג'רבי: אנחנו עושים פעם בשנה ביקורת, עוברים בין קהילות, ואנחנו בקשר עם "בת עמי" על כל הנושא של פיקוח ובקרה, אם זה בסקייפ, ואם זה - - - יש שלוש-ארבע רכזות שמתעסקות עם בנות בחו"ל.
שלום ג'רבי: השנה, מה שהכנסנו – הכנסנו שעה במערכת, או 40 דקות, שיהיה להן זמן לדבר עם הרכזות בסקייפ.
שלום ג'רבי: זה דבר חדש, כי הבנות לא יכלו תמיד למצוא זמן בשעות.
מירב בן ארי: כן, עשינו על זה דיון ארוך.
<ענבר הרשקוביץ: אני ממשיכה בקריאה: "(6) הוכח להנחת דעתו כי השירות בחו"ל הוסדר עם המדינה שבה יבוצע, לרבות לעניין אשרות כניסה ושהייה למתנדבים; (7) אין במתן האישור משום חריגה מהמכסות שנקבעו לפי סעיף קטן (ה)(1).
אלי אלאלוף: תרשו לי לברך את חברי שבאו מפאריז, להגיד שלום לחבר.
<ענבר הרשקוביץ: "(ג) מתנדב רשאי להשיג בפני המנהל על אי-הכללתו ברשימה כאמור בסעיף קטן (ב)(3), ועל ההשגה יחולו הוראות סעיף 25 בשינויים המחויבים.
אלי אלאלוף: תרשו לי לדבר בצרפתית, כמה מילים.
אלי אלאלוף: (אומר דברים בשפה הצרפתית, להלן התרגום החופשי:) אנחנו מדברים של שירות אזרחי של הצעירים שלא מתגייסים לצבא.
אלי אלאלוף: יש מה שנקרא שירות לאומי או אזרחי שמאפשר לתרום לחברה למשך שנה או שנתיים, תלוי.
אלי אלאלוף: השירות הוא גם אזרחי וגם חברתי.
אלי אלאלוף: התרומה היא לאוכלוסיות החלשות יותר – קשישים, נכים וכן הלאה.
<ענבר הרשקוביץ: אני ממשיכה בקריאה: "(ד) גוף מפעיל המפעיל אצלו משרתים בשירות בחו"ל יישא במלוא עלות הפעלתם.
<ענבר הרשקוביץ: (ה) השר, באישור הוועדה, יקבע הוראות לעניין שירות בחו"ל, ובכלל זה הוראות בעניינים אלה: (1) מכסה מירבית של תקנים להפעלת משרתים בשירות בחו"ל; (2) הפיקוח על השירות בחו"ל, לרבות הוראות לעניין מנגנוני הבדיקות, הבקרה והדיווח על הגוף המפעיל והמשרתים בו; (3) חובות גוף מוכר לבצע פעולות להבטחת שמירת זכויותיהם של מתנדבים שהפנה לשירות בחו"ל; (4) בכפוף להוראות סעיף 11, התשלומים, ההטבות ותנאי השירות שמתנדבים בחו"ל יהיו זכאים להם ורשאי הוא לקבוע כאמור הוראות שונות בהתחשב במקום ביצוע השירות ובתנאי השירות; (5) חובות, תשלומים והוראות מיוחדות הנובעים מהאופי המיוחד של השירות בחו"ל, שיחולו על גופים מפעילים לפי סעיף זה.
<נעה בן שבת: אני מבינה שאת המכסה המרבית חובה לקבוע, וגם את ההוראות לגבי פיקוח – בעצם זה מהווה תנאי, אלה תקנות חובה שמדובר בהן.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהחובות והתשלומים הנוספים - - -
שלום ג'רבי: - - -
<דוד פלבר: - - - שהמדינה לא תוכל להשתתף אם הגוף המפעיל לא משלם את הכל, אז אם משרד התפוצות רוצה הוא לא יכול - - -
<נעה בן שבת: נכון, הגוף המפעיל צריך לשאת בכל.
אלי אלאלוף: למה לא להשאיר אפשרות שהמדינה תשתתף?
<דוד פלבר: אם רוצים את ה - - - הזאת, החוק לא יכול למנוע אותה.
אלי אלאלוף: במקרים מסוימים המדינה יכולה להשתתף.
אלי אלאלוף: תשאירו פתח לזה.
<נעה בן שבת: אולי נבהיר, יש סעיף אחר שמדבר על מימון תקנים לגופים מפעילים.
<נעה בן שבת: אולי נבהיר שם שכמובן אפשרות המימון היא גם לגופים כאלה, אם כי באמת צריך להיות פה צידוק מיוחד שהמדינה לא רק שהיא שולחת לשירות לאומי שם, מכירה בשירות ואחר כך נותנת את התנאים למשרת בשירות, אלא גם מממנת את עצם התקן, עבור קהילה בחוץ לארץ או עבור גוף בחוץ לארץ.
אלי אלאלוף: למה אנחנו מגבילים את המשרדים הנוספים או האחרים להשתתף בתוכנית שמפעיל - - - ?
אלי אלאלוף: למה מראש אנחנו מונעים ממנו?
אלי אלאלוף: כי אם אנחנו אומרים שעל הגוף המפעיל להביא את כל התקציב הנדרש, כאילו מנטרלים מראש את ההשפעה, את המעורבות של משרדים נוספים.
אלי אלאלוף: אני חושב - בואו נשאיר את הפתח הזה שהמשרדים כן יוכלו להשתתף.
<נעה בן שבת: השאלה עד כמה המימון לגופים שנמצאים בחוץ לארץ – זה לא בחברה בישראל - - -
<אורי שיינין: על כל הדברים האלה המדינה משלמת, וזה גם מעוגן בחקיקה.
<אורי שיינין: זה לא שהמדינה אומרת – שום דבר.
<אורי שיינין: לא ברור לי למה דווקא אותם, מכל התקנים שיש, דווקא אותם צריך לעגן בחקיקה.
<אורי שיינין: למה לא את התקנים של חינוך, רווחה, בט"פ - - -
<נעה בן שבת: לא, הכוונה היא לא להגיד שחייבים יהיו לממן אותם, אלא להשאיר את זה פתוח.
<נעה בן שבת: בעצם, כמו שלא אמרנו שגוף מפעיל חייב להפעיל.
<אורי שיינין: אבל הנורמה של החוק היא שהגוף המפעיל הוא זה שמממן.
<אורי שיינין: ככה זה עובד.
<נעה בן שבת: אבל יש גם אפשרות של משרד ממשלתי לממן את התקנים, אז אולי נבהיר שם ש - - -
<צבי במברגר: לממן אותם כגוף מפעיל, לא כמשרד ממשלתי.
<נעה בן שבת: רשות ציבורית יכולה לממן תקנים של גוף מפעיל אחר.
<נעה בן שבת: יש הוראה מפורשת.
<דרור גרנית: יש פה שאלה מושגית.
<דרור גרנית: האם מדינת ישראל צריכה לממן לקהילה יהודית בחו"ל – וגם בעצם לא ממש הוגדר איזה קהילות ייהנו מזה.
<דרור גרנית: אז יש קהילה יהודית – אנחנו מניחים שזה בסוגיות של חינוך ועידוד עלייה, שתהיה קהילה יהודית אי שם בעולם, והשאלה האם מדינת ישראל מממנת את הפעילות הזאת מעבר לעובדה שהיא בעצם מאפשרת אחרי זה את הזכויות שניתנות למתנדבי השירות הלאומי לתת גם למתנדב שם.
<דרור גרנית: אבל האם המדינה צריכה לממן את התקן עצמו?
<דרור גרנית: או שהקהילה צריכה להגיד - - -
אלי אלאלוף: לא אמרנו תקן.
אלי אלאלוף: יכול לבוא תקציב מעם ישראל, כזה או אחר, בפעילות של הצעירים האלה בחוץ לארץ, כשהם מופעלים על ידי המפעיל.
אלי אלאלוף: מה, אנחנו לא משתתפים כמדינה בשום תוכנית לקהילות בחוץ לארץ?
אלי אלאלוף: מה זה "תגלית"?
<דרור גרנית: המדינה כן משתתפת אבל השאלה האם היא צריכה להשתתף בדבר הזה שהוא בעצם מימון של התקן של המתנדב.
<דרור גרנית: הנחת העבודה היא שהקהילה תרצה את זה, והביטוי לזה שהיא תרצה את זה – זה שהיה תהיה נכונה לשאת בעלות של התקן.
אלי אלאלוף: אני לא מדבר על התקן, ואם בתקן הזה זה לא מכסה נושא של נסיעות יקרות - - -
<דרור גרנית: אז בעניין הזה יש: "חובות, תשלומים והוראות מיוחדות הנובעים מאופי השירות בחו"ל", זו התוספת בסעיף 5, שבעצם אפשר יהיה להגיד – תקן למתנדבת כזו, בגלל הצרכים המיוחדים – טיסות, דיור בקהילה שם, זה יהיה: "חובות, תשלומים והוראות מיוחדות" שיחולו שם.
אלי אלאלוף: לא הייתי רוצה לסגור את האפשרות שהגוף המפעיל יקבל תקציב מהמדינה, לפעולות מוגדרות שלו.
<נעה בן שבת: אז בעצם אתה אומר:
<נעה בן שבת: האפשרות שרשות ציבורית יכולה לממן מתנדבים גם אצל מפעיל אחר – שתהיה פתוחה.
<נעה בן שבת: שיהיה ברור שההוראה הזו, שעקרונית גוף מפעיל צריך לשלם את זה, זה לא מונע את האפשרות של המימון בידי רשות ציבורית.
אלי אלאלוף: מה שחשוב שהמערכות הממשלתיות האלה לא יהיו רק מערכות תקציביות.
אלי אלאלוף: זה דורש מעורבות.
אלי אלאלוף: אז לפעמים דרך הכסף, לפעמים דרך התוכן.
אלי אלאלוף: אני מקווה שהתוכן מעל לכסף.
אלי אלאלוף: אבל תנו להם אפשרות.
אלי אלאלוף: אחרת יבואו היועצים המשפטיים של המשרד הרלבנטי, שבמקרה אני מכיר אותם וסבלתי מהם, ויגידו: כתוב שאסור לך, אל תביאו בכלל לדיון.
אלי אלאלוף: אז תשאירו את הפתח.
אלי אלאלוף: תשאירו את הפתח שגוף מפעיל יכול להיות מתוקצב.
<נעה בן שבת: שזה לא חובה, אלא אפשרות.
אלי אלאלוף: כן, זה לא חובה.
<אורי שיינין: צריך רק לחדד – שגוף מפעיל יכול להיות מתוקצב באופן כללי.
<אורי שיינין: באופן כללי, ולא ספציפית על התקן.
<אורי שיינין: זה הדיוק שלך.
<דרור גרנית: אני לא מבין את האמירה "מתוקצב באופן כללי".
<אורי שיינין: שאתה מחליט שאתה רוצה לתת כסף לקהילות בחו"ל.
<קריאה: פרוייקט עכשיו ליום העצמאות.
<דרור גרנית: מה הקשר בין זה ובין החוק הזה?
<דרור גרנית: החוק הזה עוסק במתנדבי השירות הלאומי.
<דרור גרנית: השאלה אם אני רוצה לממן פעילויות לרגל יום העצמאות בקהילה יהודית בסינסנטי – לא קשורה בכלל לחוק הזה.
<דרור גרנית: החוק הזה עוסק בשאלה של מתנדבי השירות הלאומי ובשאלה אם אני נותן או לא נותן את המימון של התקן של המתנדב.
<אורי שיינין: אני אחדד.
<אורי שיינין: מה שהיושב ראש רוצה לומר – שגוף מפעיל, בלי קשר לזה שהוא מפעיל תקן שירות, יכול לקבל כסף, ובחלק מהכסף, כי כסף אין לו צבע, הוא ישתמש גם כדי לממן את התקן.
<נעה בן שבת: אז זה מימון התקן.
<אורי שיינין: לא, זה לא יהיה ישיר.
אלי אלאלוף: אני רוצה לחזור להגדרה שלי.
אלי אלאלוף: מה שחשוב זה לאפשר לגופים ממשלתיים לתקצב את הגוף המפעיל בתוכניות שהוא ימצא לנכון.
אלי אלאלוף: לא לסגור את הדלת.
אלי אלאלוף: לא לגעת בתקן.
אלי אלאלוף: אני דווקא בעד שהתקן יישאר - - -
<קריאה: אבל דברים שהם מחוץ לשירות הלאומי הם לא - - -
<נעה בן שבת: אז יש פה הצעה להוריד את סעיף (ד) כי זו הוראה כללית, באופן כללי צריך לתקצב, ואז יש אפשרות של המימון של התקן.
אלי אלאלוף: בתנאי שזה משאיר את האפשרות שהמשרדים יתמכו.
<נעה בן שבת: אז מורידים את סעיף קטן (ד), דווקא בו רצינו להדגיש שהגוף המפעיל יישא במלוא העלות - - -ואז ממילא חלים הכללים הרגילים, שהגוף צריך לממן אלא אם כן יש גוף אחר שמממן עבורו במסגרת האפשרויות בחוק.
<ענבר הרשקוביץ: אנחנו בסעיף 18.
<ענבר הרשקוביץ: "הפעלת מתנדבים בשל החלטה על שעת חירום 18.
<ענבר הרשקוביץ: (א) בסעיף זה – "החלטה על שעת חירום" – כל אחת מאלה: הכרזה על מצב מיוחד בעורף לפי סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951; הכרזה על אירוע אסון המוני לפי סעיף 90ב לפקודת המשטרה (נוסח חדש), התשל"א-1971; הוצאת צו הקורא ליוצאי צבא להתייצב לשירות מילואים לפי סעיף 8 לחוק שירות מילואים, התשס"ח-2008; "חוק ההתגוננות אזרחית" – חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951; "חוק שירות מילואים" – חוק שירות המילואים, התשס"ח-2008; " חוק שירות עבודה בשעת חירום" – חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967; "פקודת המשטרה" – פקודת המשטרה (נוסח חדש), התשל"א-1971;
אלי אלאלוף: ימשיך במקומי חבר הכנסת מאיר כהן.
<יואב ארבל: לעמדתנו הסעיף הזה צריך לחול גם על המתנדבים החרדים, גם על שירות אזרחי.
<יואב ארבל: צריך לחשוב על הדרך.
<יואב ארבל: כרגע הוא מוגדר רק על המתנדבים של השירות הלאומי.
<יואב ארבל: זה כן אחד הסעיפים שחשבנו שנכון להחיל גם על המתנדבים של השירות הלאומי-אזרחי.
<נעה בן שבת: הדבר הזה גם מחייב תיקון בחוק שירות לאומי-אזרחי, בחוק שם.
<יואב ארבל: זו הפנייה.
<יואב ארבל: אנחנו צריכים לחשוב על הדרך, אבל זה נכון שגם אותם יהיה אפשר להפעיל בזמן חירום.
<נעה בן שבת: המטרה של הסעיף.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לבקש מכם להבהיר את המטרה של הסעיף ומה ראיתם לנגד עיניכם בסעיף הזה?
<יואב ארבל: בכמה מילים.
<יואב ארבל: כל המערכת של השירות הלאומי היא מערכת שמבוססת על התנדבות.
<יואב ארבל: זאת אומרת – רצון של המתנדב, רצון של הגוף המפעיל, הגוף המוכר.
<יואב ארבל: יש פה הצטרפות של רצונות שבעצם בזה תלוי השירות.
<יואב ארבל: ברגע שמי מהצדדים מסיר את ההסכמה שלו, בעצם – אין לנו שירות.
<יואב ארבל: כאשר מדובר על שעת חירום אנחנו רוצים לאפשר לעצמנו ולמתנדבים לעשות כל מיני שינויים בהתנדבות, כלומר, מתנדב שמתנדב במקום מסוים, להעביר אותו למקום אחר, מתנדב שמתנדב בשעות מסוימות – לאפשר לו להתנדב יותר שעות, וכו'.
<יואב ארבל: בכדי לאפשר את כל השינויים הללו הכנסנו את הסעיף הזה שמאפשר, באמת, אחרי שיש הכרזה על שעת חירום ואחרי שהשר האחראי על השירות הלאומי גם מודיע שהוא מפעיל את הסעיף הזה, ישנה אפשרות, והכל בהסכמת המתנדבים, לשנות תנאים מתנאים - - -להפעיל אותם, נגיד, בתחומים שבדרך כלל לא מפעילים, בתנאים אחרים בתקופה הזו, וזה כמובן עד שנגמרת שעת החירום.
<נעה בן שבת: למה אתה צריך אותו בשירות הלאומי האזרחי, שם?
<נעה בן שבת: הם לא מתנדבים, הם משרתים, הם צריכים, בעצם, להישמע להוראות שלך, אתה יכול להעביר אותם מגוף מפעיל לגוף מפעיל.
<יואב ארבל: גם שם אני לא יכול לשנות להם את התנאים של ההתנדבות בלי הסכמתם בכל רגע נתון, לדוגמה – להפעיל אותם בתחומים שאינם בתחומי השירות.
<יואב ארבל: נניח שיש את הצורך בשעת חירום של הפעלה בתחום אחר לגמרי.
<יואב ארבל: יכול להיות שאנחנו צריך - - - בכמה שינויים, אבל גם שם יש את הצורך במתנדבים, בהפעלת הסעיף הזה.
מירב בן ארי: בואו נבין את המשמעות של זה.
שלום ג'רבי: - - - החרדים גם, וזה מה שאנחנו רוצים, שבשעת חירום אף אחד לא יגיד – אני לא יכול לעשות את זה.
שלום ג'רבי: שעת חירום, כולנו צריכים להתגייס.
<נעה בן שבת: צריכים לראות אבל, באמת, איך עושים את ההתאמה הזאת בחוק שירות לאומי.
מאיר כהן: סעיף (ב), בבקשה.
<ענבר הרשקוביץ: "(ב) ניתנה החלטה על שעת חירום, רשאי השר לאשר הפעלת מתנדבים אם ראה כי הדבר נדרש לשם סיוע לאזרחי המדינה ותושביה; אישור השר יינתן לאחר התייעצות עם שר הביטחון, ולעניין אירוע אסון המוני – עם ראש הממשלה, השר לביטחון הפנים או שר הביטחון, לפי העניין;"
מאיר כהן: ההתייעצויות מקובלות?
שלום ג'רבי: כן, כן.
<ענבר הרשקוביץ: "האישור ייכנס לתוקפו עם פרסומו ברשומות, אולם בהתקיים נסיבות דחופות ומיוחדות, רשאי השר להורות כי האישור ייכנס לתוקפו עם הבאתו לידיעת הציבור, ובלבד שיפורסם בכלי התקשורת או באופן אחר שיקבע, וכן בהקדם האפשרי, ברשומות.
<יואב ארבל: אנחנו מבקשים שינוי קטן בשורה בסעיף (1) – "ניתנה החלטה על שעת חירום רשאי השר..." במקום "לאשר הפעלת מתנדבים" – "לאשר שינויים בהפעלת מתנדבים", כי זו המהות של הסעיף.
<יואב ארבל: אנחנו לא מדברים על שינוי, וקיבלנו על זה הערה מרשות הכבאות – לא מדברים פה על אישור להפעיל מתנדבים, אלא כמו שאמרתי קודם – אישור על שינויים להפעלת המתנדבים.
<נעה בן שבת: בעצם – שינוי בתנאים שבהם יופעלו המתנדבים.
<יואב ארבל: בדיוק.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לשאול: אבל אז השר צריך לאשר שינויים?
<נעה בן שבת: כי פה, לפי מה שכתוב פה, השר מאשר את הפעלת המתנדבים בתנאים, ומי שנותן את ההוראות לגבי התנאים זה המנהל.