GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורון רז: אנחנו נותנים לעובד את זכויותיו הסוציאליות על פי חוק כמו לעובדים ישראלים.
<דורון רז: כאשר מגדירים את זה כפיקדון, הקנסות הם שונים.
<דורון רז: אני מתחבר למה שאמר קודמי וחושב שאנחנו צפויים להיות בבעיה.
<דורון רז: אם אתם לא תאמרו בתקנות האלה שמעסיק, חברת סיעוד שהפרישה את כל הכספים לחשבון לפי החוק כפי שהייתה צריכה להפריש, תהיה מכוסה לפי סעיף 14 ואי אפשר יהיה לתבוע אותה, מה שיקרה זה שאתם, המדינה לא תשלם לו כסף ויתבעו אותי כדי שאשלם לו את הכסף ואין לי שום כיסוי לזה.
<דורון רז: ברגע שיהיה לי כמו בקרן פנסיה סעיף 14, שמכסה אותי מפני תביעה נגדית מהעובד, כי החברה פשטה את הרגל, לא שילמה או משהו קרה, אני נמצא בבעיה.
<דורון רז: אתם מנהלים על הכסף של הפנסיה שאנחנו משלמים לעובד, וזה בסדר, שהוא יעזוב את הארץ, שוט שהוא יעזוב את הארץ, אבל משאירים אותנו חשופים אחר כך לתביעות כי הכסף לא הגיע אליו.
<דורון רז: הוא ילך לקו לעובד ויתבע אותנו למרות שאנחנו הפרשנו את הכסף.
<נעה בן שבת: אם אפשר להפנות אותך - - -
<דורון רז: דיברתי עם הגברת שושנה שטראוס והיא אמרה שאין מניעה שבתקנות האלה יוסף סעיף לפיו על ההפרשה יחול סעיף 14.
<נעה בן שבת: אני לא מכירה את האפשרות הזאת.
אלי אלאלוף: משרד הכלכלה, היום אתם שקטים.
אלי אלאלוף: יש מישהו אחר שעובד בשבילכם כמובן בהתנדבות.
אלי אלאלוף: יש לכם התייחסות להערה?
<הילה קפלן רענן: סעיף 1יא(ו)(3) לחוק עובדים זרים קובע שמעסיק ששילם כספי פיקדון לגבי עובד זר, לא יחולו לגבי התקופה שבעדה הופקדו הכספים ועד גובה הסכום שהופקד הוראות חוק פיצויי פיטורים.
<נעה בן שבת: זה מכסה שני עניינים.
<נעה בן שבת: דבר ראשון, זה אומר להערה של מר גורביץ, שאין כאן שלילה של פיצויי פיטורים.
<נעה בן שבת: משלמים תשלום פיקדון שמכסה עד גובה הסכום ששולם כפיצויי פיטורים ואת שאר פיצויי הפיטורים הוא יצטרך לקבל.
<נעה בן שבת: אין כאן שלילה של פיצויי הפיטורים.
<נעה בן שבת: יש סכום אחר במקומו שהוא פיקדון.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של התשלומים שחייבים בהם לפי ההסכם הקיבוצי, באותו סעיף, סעיף 1יא(ו)(1), בסופו כתוב שאם הוא העביר את הסכומים שהוא חייב בהם לאותו חשבון, הוראות ההסכם הקיבוצי או צו ההרחבה לעניין זה לא יחולו.
<נעה בן שבת: למעשה ההפרשה לחשבון הבנק פוטרת אותו וההפרשה הזאת מתייחסת לתשלומים שהם חבות המעסיק או לפיצויי פיטורים או חבות המעסיק לתגמולים.
<נעה בן שבת: היא לא מחייבת את חבות העובד ואפשר לראות מההיסטוריה של אותו תיקון לסעיף שזה לא מחייב את הפרשת החלק של העובד.
<דורון רז: נכון מה שאמרת.
<דורון רז: קראתי את הסעיף הזה.
<דורון רז: אין שום מניעה שבתקנות האלה זה יהיה כתוב.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים בתקנות לכתוב את ההוראה.
<דורון רז: סעיף 14 למי שהפריש את כל הזכויות יחול עליו.
<נעה בן שבת: אנחנו בחקיקת משנה.
<דורון רז: הכנסתם לתקנות הרבה דברים שנמצאים בחקיקה הראשית.
<נעה בן שבת: לפי הבנתי אנחנו עושים את חקיקת המשנה הזאת בהתאם לסמכויות שקבועות בחקיקה הראשית.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים לקבוע הוראות שלא נקבעו בחקיקה הראשית.
<דורון רז: אבל את אומרת שזה כתוב בחקיקה הראשית.
<נעה בן שבת: יש כאן הוראה שמסדירה את הנושא של פיצויי פיטורים.
<נעה בן שבת: יש הוראה שמסדירה את הנושא של חבות לפי הסכמים קיבוציים.
<נעה בן שבת: הכול במידה שהכספים באמת הועברו לחשבון הבנק.
<נטע ויג מלכא: אני מההסתדרות הכללית, מאיגוד הבניין והעץ.
אלי אלאלוף: כמה נציגים יש כאן להסתדרות?
<נטע ויג מלכא: שניים.
<נטע ויג מלכא: רציתי לשאול לגבי ההצמדה לשכר המינימום.
<נטע ויג מלכא: אני לא רוצה להגיע למצב שעובד זר בענף הבניין כעבור שלוש שנים מועלה לדרגה 2.
<נטע ויג מלכא: בעצם ההפרשות לפנסיה וקרן השתלמות צריכים להיות משכר הדרגה.
<נטע ויג מלכא: לכן זה לא נכון להצמיד את זה לדרגה 1 אלא צריך להצמיד את זה לשכר הדרגה באשר היא.
<נעה בן שבת: צריך לזכור שהפיקדון – וזה מה שאמרנו קודם – לא מכסה את כל התשלומים.
<נעה בן שבת: הרי יש גם חבות לשלם לו אחרי שלוש שנים קרן השתלמות וקרן ההשתלמות היא גם חבות סוציאלית.
<נעה בן שבת: לכן ציינו.
<נעה בן שבת: סעיף 1יא(ו) אומר שהכספים האלה צריכים להיות מופקדים בחשבון אבל לא כפיקדון.
<נעה בן שבת: זה לא הפיקדון.
<נעה בן שבת: הפיקדון הוא סכום קבוע של 700 שקלים.
<נטע ויג מלכא: אבל בהסכם בענף הבנייה נאמר שהפיקדון הוא בעצם פנסיה, פיצויים וקרן השתלמות.
<נטע ויג מלכא: אם עובד עובר לדרגה 2 או מקודם לדרגה 2, זה לא מכסה את זה.
<נטע ויג מלכא: אני חוששת שתאגידים לא יפרישו מדרגה 2 אלא יפרישו מדרגה 1.
<נעה בן שבת: את אומרת שהתאגידים, למרות החבות שלהם לפי צו ההרחבה ולפי החוק, לפי סעיף 1יא(ו) לחוק, הם לא יפרישו את הסכום.
<נטע ויג מלכא: הם יקדמו עובד בשכר בסיס לדרגה 2 ולא יפרישו לפי דרגה 2.
<נעה בן שבת: ואז מה תהיה התוצאה?
<נעה בן שבת: התוצאה היא שאפשר יהיה לתבוע אותם על ההפרש.
<נעה בן שבת: אנחנו בתקנה 3.
<נעה בן שבת: פיקדון בעד עובד זר המועסק בענף הסיעוד בידי חברת סיעוד חברת סיעוד תשלם, בעד כל עובד זר בעל רישיון לעבודה בענף הסיעוד שהיא מעסיקה למתן שירותי סיעוד למי שקיבל היתר לפי סעיף 1יג לחוק להעסקת עובד זר בענף הסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו, פיקדון בסכום הגבוה מבין אלה: סכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעל חברת הסיעוד לשלם לפי צווי הרחבה או הסכמים קיבוציים החלים עליו.
<נעה בן שבת: סכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעל חברת הסיעוד לשלם לפי ההסכם שבין חברת הסיעוד ובין מי שהזמין ממנה שירותי סיעוד.
<נעה בן שבת: על אף האמור בצו הרחבה, בהסכם קיבוצי, בחוזה עבודה או בהסכם כאמור בתקנת משנה (א)(2), תשלום סכום הפיקדון כאמור בתקנת משנה (א) יהיה בעד חודש ההעסקה הראשון של העובד ואילך.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) ובלי לגרוע מהוראות סעיף 1יא(ו) לחוק, סכום הפיקדון לפי תקנה זו לא יעלה על הסכום האמור בסעיף 1יא(א) לחוק, כפי עדכונו לפי החוק.
<נעה בן שבת: החוק קובע שסכום הפיקדון אסור לו לעלות על 700 שקלים – זה היה בזמנו והיום הסכום קרוב יותר ל-920 שקלים.
<נעה בן שבת: כאן החבות של חברות הסיעוד אומרת שאנחנו לא קובעים סכום אלא אנחנו קובעים את החבות שעל חברת הסיעוד להפריש.
<נעה בן שבת: איזה סכומים היא חייבת להפריש.
<נעה בן שבת: כיוון שכך, אנחנו אומרים שהפיקדון לא יעלה אבל זה לא גורע מסעיף 1יא(ו) שמחייב אותן להעביר את הסכומים החריגים לחשבון הבנק.
<ארנון אלחנני: יש לי הערה לסעיף (ב).
<ארנון אלחנני: אני יושב ראש עמותת חברות הסיעוד.
<ארנון אלחנני: עיקרון הפשטות מבחינתנו היה שכל מה שחל על הפקדות לעובד ישראלי, חל כאן אלא כפיקדון כזה או אחר.
<ארנון אלחנני: אותנו זה באמת לא מעניין.
<ארנון אלחנני: סעיף (ב) הוא דוגמה להטבה לצורך העניין שניתנה כאן לעובד הזר ושינוי מהחוק, זה גם רשום שזה שונה מצו ההרחבה וההסכמים הקיבוציים, על תחילת הפקדות מהחודש הראשון, בעוד החוק מדבר על חצי שנה או על שלושה חודשים למי שהגיע עם קופה.
<ארנון אלחנני: זאת דוגמה למשהו שמחר לא יצליח.
<ארנון אלחנני: ברגע שיהיה שינוי בחוק הפנסיה בצורה זו או אחרת, אנחנו תקועים עם משהו שלא בטוח מה המטרה שלו.
<ארנון אלחנני: ממילא אנחנו משלמים רטרואקטיבית כך שהחודש הראשון קורה.
<ארנון אלחנני: אותו הדבר בסעיף 5(א) בו מדובר על תאריך הפקדה לא יאוחר מה-15 לחודש.
<ארנון אלחנני: תארו לכם שמחר הממונה על שוק ההון מחליטה שההפקדות הן עד ה-12 לחודש או עד ה-20 לחודש ואז התקנות האלה הופכות להיות מכבידות ולא רלוונטיות.
<ארנון אלחנני: לכן עיקרון הפשטות שאנחנו מבקשים - - -
אלי אלאלוף: אני סומך על משרד המשפטים שיעשה סדר.
<ארנון אלחנני: שמונה שנים לקח לעשות את התקנות האלה.
אלי אלאלוף: אל תבוא אלי בטענות.
<ארנון אלחנני: א, לא באתי בטענות.
<נעה בן שבת: אם יקבעו שאת הפנסיה מעבירים ב-15, צריך לעשות איזשהו שינוי.
<נעה בן שבת: צריך לזכור שזאת לא פנסיה.
<נעה בן שבת: זה פיקדון.
<ארנון אלחנני: זאת פנסיה.
<ארנון אלחנני: סליחה.
<ארנון אלחנני: מבחינתנו זאת פנסיה.
<נעה בן שבת: כם, אבל מבחינת החוק זה תשלום שקוראים לו פיקדון.
<נעה בן שבת: הוא אמנם בא על חשבון תשלומים סוציאליים, הוא בא על חשבון פיצויי פיטורים אבל זאת לא אותה חיה וזה לא אותו הדבר.
<נעה בן שבת: לכן התשלומים הם מהחודש הראשון.
<ארנון אלחנני: זה שאת קוראת לו פיקדון, את פותחת פתח ומחר יתבעו אותי גם על פיצויים בנוסף לכך.
<נעה בן שבת: אם יהיה תיקון חקיקה כזה, מה הפתח?
<נעה בן שבת: כאן מחייבים אותך לשלם יותר.
<נעה בן שבת: אתה אומר שמחייבים אותך לשלם מהחודש הראשון.
<ארנון אלחנני: עיקרון הפשטות אומר שזה צריך להיות צמוד להוראות שעושים לעובדים ישראלים.
<ארנון אלחנני: ראשית, אין סיבה לעשות אפליה, ושנית, זה מסבך את המעסיקים.
<נעה בן שבת: הפיקדון הוא הסדר מיוחד לעובדים זרים.
<אורי שיינין: אני אחזק את דבריך.
<אורי שיינין: בסוף חברות הסיעוד ניזונות על כספי הביטוח הלאומי.
<אורי שיינין: הביטוח הלאומי מעביר מהחודש הראשון.
<ארנון אלחנני: לא קשור.
<דורון רז: מה זה קשור?
<דורון רז: אנחנו משלמים את זה.
אלי אלאלוף: כאן הבעיה היא טכנית והיא עתידית.
אלי אלאלוף: היא לא מיידית.
אלי אלאלוף: כשיהיה חוק שיסתור את החוק הזה, נטפל בכך.
<ארנון אלחנני: הוא כבר סותר.
<ארנון אלחנני: החודש הראשון כבר סותר את הוראות החוק הקיים כי היום ההפקדות, למי שאי לו קופה, הן אחרי חצי שנה, ולמי שיש קופה, אחרי שלושה חודשים.
<דדורון רז: אנחנו מפרישים רטרואקטיבית מהיום הראשון.
<נעה בן שבת: אתם מקבלים את הכסף כבר בעד החודש הראשון.
<דורון רז: מפרישים אותו.
<נעה בן שבת: תפרישו בעד החודש הראשון.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אין מה לתקן.
<נעה בן שבת: תשלום הפיקדון לחשבון בנק.
<נעה בן שבת: פיקדון לפי תקנות אלה ישולם לחשבון בנק נפרד המיועד אך ורק למטרה זו שנפתח ומנוהל לפי תקנות פיקדון בחשבון הבנק, מדי חודש בחודשו, במועד האמור בתקנה 6.
<נעה בן שבת: מיועד להפקדת כספי הפיקדון הפיקדון ישולם לא יאוחר מה-15 בכל חודש בעד החודש שקדם לו.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), בחודש שבו חל מועד עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ישלם המעסיק את יתרת סכום הפיקדון בעד תקופת העסקתו של העובד הזר עד למועד האמור, חמישה ימים לפחות לפני מועד זה, ככל שהוא יודע על מועד העזיבה כאמור.
<נעה בן שבת: הייתה הערה לחברות הסיעוד, איך הוא יודע על מועד העזיבה.
<נעה בן שבת: כתוב ככל שהוא יודע.
<נעה בן שבת: חובת דיווח לממונה מי שמשלם פיקדון לפי תקנות אלה ידווח לממונה באופן מקוון, במועד ביצוע התשלום, על תשלום הפיקדון לגבי כל עובד זר המועסק על ידיו, על סכום הפיקדון ששולם והתקופה שבעדה שולם, ועל פרטיו ופרטי העובד הזר שלגביו שולם הפיקדון.
<ארנון אלחנני: הערה קטנה.
<ארנון אלחנני: בהגדרות לא נאמר מי זה הממונה הזה.
<ארנון אלחנני: אנחנו גם לא מכירים אותו והוא לא בתהליכים אצלנו, כמו שאנחנו מדווחים לקופות הגמל.
אלי אלאלוף: מי זה הממונה?
<קריאה: מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.
<ארנון אלחנני: צריך להוסיף בהגדרות.
<נעה בן שבת: הוא כבר בתוק בחוק והתקנות הן מכוחו של החוק.
<דורון רז: אנחנו מעבירים את הכסף לחשבון בנק שהמדינה בחרה אותו לצורך העניין עם רשימות מעודכנות של ההפרשות.
<דורון רז: למה הבנק לא צריך להעביר את הרשימה הזאת?
<דורון רז: אני העברתי את הכסף עם רשימה מעודכנ לבנק.
אלי אלאלוף: מי הבנק יעביר?
<ארנון אלחנני: לממונה.
<ארנון אלחנני: למה אנחנו צריכים?
<דורון רז: הבנק הוא נציג המדינה לצורך העניין.
<דורון רז: הוא קופת הפנסיה של המדינה.
<דורון רז: מעבירים אליו עם רשימות את הכספים עם רשימה שמית של העובדים.
אלי אלאלוף: לבנק יש אינטרס לא לדווח.
אלי אלאלוף: הכסף עובד אצלו.
אלי אלאלוף: אתם יותר אמינים בעניין זה, בלי לפגוע באחרים.
<ארנון אלחנני: אם כבר מדווח, אנחנו נשמח שזה יהיה לפי ההוראות שחלות על הפקדות לעובדים ישראלים כאשר יש קובץ דיווח אחיד שיודעים איך זה הולך כי זה יוצא ממערכות השכר.
<ארנון אלחנני: אנחנו לא נתחיל להכין לממונה איזשהו קובץ אחר שונה.
אלי אלאלוף: יש הרבה בזה.
אלי אלאלוף: אנשי הכלכלה, חשבתם על זה?
<שושנה שטראוס: זה אנחנו.
<שושנה שטראוס: אנחנו נבנה יחד אתכם קובץ דיווח שיתאים, כמו שאנחנו עושים כבר היום עם תאגידי הבניין שמדווחים.
יגאל גואטה: יש איזשהו פורמט?
<ארנון אלחנני: בוודאי.
<ארנון אלחנני: כל תוכנת שכר, יש לה פורמט של דיווח של הפרשות לזכויות סוציאליות לקרן פנסיה.
<ארנון אלחנני: זה צריך להיות זהה לזה.
<שושנה שטראוס: רשות ההגירה עושה את זה עם מעסיקים גדולים אחרים ומגיעים לפורמט שמתאים.
אלי אלאלוף: יש כאן התחייבות ממשרד הפנים לתאם אתכם את הדיווח.
אלי אלאלוף: ברוכים הבאים לצה"ל.
אלי אלאלוף: אני רואה שכל הצבא בא אלינו.
<נעה בן שבת: מסירת מידע לעובד זר הממונה, באמצעות הגוף המנהל את חשבון הבנק, יעביר לעובד הזר, לפי בקשתו וללא גביית תשלום או עמלה, מידע בכתב על הכספים המתנהלים לגביו בחשבון הבנק, לרבות תשלומי המעסיק, סכומי הפיקדון, הרווחים שנצבו, והעמלות ודמי הניהול שנוכו.
<ארנון אלחנני: למה שלא יעביר כל חצי שנה באופן אוטומטי?
אלי אלאלוף: מי יעביר למי?
<ארנון אלחנני: מי שגובה.
<ארנון אלחנני: הבנק מנהל את החשבון, שיעביר כל חצי שנה דיווח כמו שקופות הגמל מדווחות לנו.
<דורון רז: לא לנו.
<דורון רז: לעובדים.
<ארנון אלחנני: לכל האזרחים.
<נעה בן שבת: השאלה אם יש לי את כתובת העובד.
<מיכל תג'ר: אני רוצה להסכים ולהגיד שאלה בעצם כספים שהם כמו קרן פנסיה.
<מיכל תג'ר: אלה כספים שנובעים מהביטוח הפנסיוני של העובדים.
<מיכל תג'ר: בדומה לזה שלקופות הפנסיה יש חובת דיווח רבעוני, צריכה להיות כאן חובת דיווח רבעוני.
<מיכל תג'ר: זה לא כל כך מסובך כי יש היתרים לעובדים האלה ויודעים את הכתובות שלהם.
<מיכל תג'ר: זה לא מסובך להעביר להם בדואר דיווח רבעוני.
<מיכל תג'ר: כך הם גם יוכלו לדעת אם הפרישו להם את הכספים האלה או לא הפרישו להם אותם בזמן.
יגאל גואטה: אין להם תלוש.
<ארנון אלחנני: זה מופיע בתלוש אבל כמו לכל אזרח, זה מגיע אחת לתקופה.
<ארנון אלחנני: הקיום של הדיווח הזה חשוב לא פחות מעצם העובדה שהוא יודע שהפיקדון קיים וכשהוא ירצה לצאת, הוא ידרוש אותו כי אחרת זה ייעלם מעיניו.
אלי אלאלוף: אולי אנחנו נבקש שהבנק ידווח לחברות והן יעבירו את זה לעובדים שלהן.
<דורון רז: אין בעיה.
<דורון רז: זאת אפשרות.
<דורון רז: אם התקנות אומרות שאנחנו רוצים שהעובד ידע בכל זמן נתון כמה כסף יש לו, רק הגוף הזה שצבר רווחים גדולים יוכל לדעת כמה כסף יש לו.
<דורון רז: לא אנחנו.
<דורון רז: התלוש רק אומר כמה הפרשנו ולא כמה יש לו.
אלי אלאלוף: תרשו לי לרגע לצאת מהדיון שלנו ולהסביר לאורחים שלנו מה אנחנו עושים.
אלי אלאלוף: ראשית כל, ברוכים הבאים לוועדת הרווחה, הבריאות והתעסוקה של הכנסת.
יגאל גואטה: בראשות מר אלי אלאלוף.
אלי אלאלוף: יש כאן שני חברי כנסת, יגאל גואטה מ-ש"ס ואלי אלאלוף מ-כולנו.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים כרגע בנושא של פיקדון והוצאות מיוחדות הנלוות לעובדים הזרים בזמן שהם אמורים לעזוב את הארץ.
אלי אלאלוף: הנושא הוא עובדים זרים ושמירת זכויותיהם ועל כך שיצאו מהארץ בכבוד כאנשים שנהנו ונהנינו מהם.
יגאל גואטה: שיהפכו לשגרירים טובים.
יגאל גואטה: אנחנו דנים בתקנות שאמורות להשלים את חוק העובדים הזרים.
<אורי שיינין: הערה לנושא הזה.
<אורי שיינין: על פניו אין לנו איזשהו התנגדות מהותית.
<אורי שיינין: ההסדר הנוכחי, בשונה מעובדים ישראלים רגילים, בסוף כל הפקדה כזאת יש עובדים של רשות האוכלוסין וההגירה שמוודאים שכל הפקדה והפקדה מבוצעת אחת לחודש באופן נכון ומיטבי ואם יש שגויים, הם מטפלים.
<אורי שיינין: כל התפקיד שלהם הוא לאתר את השגויים.
<אורי שיינין: אין תקדים לזה לגבי עובד ישראלי.
<אורי שיינין: בהסדר הנוכחי יש גם אפשרות לעובד הזר לקבל את המידע כל הזמן.
<אורי שיינין: אני רק אומר שאם אנחנו נקבע עכשיו הוראה שמחייבת את הבנק לתת דיווח, הבנק לא יסרב.
<אורי שיינין: אין לו שום בעיה אבל הוא ידרוש על זה איזושהי עמלה.
<אורי שיינין: אני לא יודע לומר מהי העמלה אבל יכול להיות שיבוא שכרנו בהפסדנו.
<אורי שיינין: זאת אומרת, לטובת העובדים הזרים בסוף נרע את מצבם.
<אורי שיינין: מי שרוצה לקבל את המידע, מקבל אותו בתעריפים הקיימים והוא יכול כל חודש וחודש לבוא ולבקש את המידע.
<אורי שיינין: צריך לשים לב לזה.
<אורי שיינין: אני אישית, בגלל זה, דווקא נוטה להשאיר את הנוסח הקיים לטובת העובדים ולא לרעתם.
<אורי שיינין: אני אומר כאן בפה מלא.
<אורי שיינין: מה עוד שאנחנו יודעים שהמדינה מבצעת באופן חסר תקדים פיקוח על כל הפקדה והפקדה.
<דורון רז: הטיעון הזה לא ברור לי.
<דורון רז: הרי גם עובד ישראלי שמפרישים לו קרן פנסיה, את דמי הניהול, יש התחייבות לדווח לעובד על מה שהפרישו לו לקרן הפנסיה.
<דורון רז: הם מקבלים עמלה עבור זה שהם מנהלים את זה ובתוך העמלה הזאת הם צריכים לדווח לעובד מה הכסף עשה.
<אורי שיינין: יש מכרז שלא כולל את התנאים.
<אורי שיינין: תקבע אותם.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהאוצר לנהל משא ומתן עם הבנקים כדי להגיע למצב שזה חלק אינטגרלי מההוצאות.
אלי אלאלוף: במידה ולא, אנחנו נתקן.
אלי אלאלוף: אני לא בעד להטיל הוצאות נוספות על העובדים.
<ארנון אלחנני: בנוסף לסעיף הזה, אין לי מושג מה התנאי אומר במכרז מול הבנקים ואיך אנחנו מקבלים אישור על אותן הפקדות גם כדי להגיש את זה כאישור למס הכנסה כהוצאה.
אלי אלאלוף: אני בטוח שחשבו על זה.
<ארנון אלחנני: אין לי מושג.
אלי אלאלוף: אני מציע שתפיצו את ההסכם בין הבנקים לחברות והאוצר.
אלי אלאלוף: תראו את המכרז.
אלי אלאלוף: אם אני לא טועה, נעשה מכרז.
<אורי שיינין: יש זוכה.
אלי אלאלוף: תעבירו את ההסכם כדי שידעו איך לפעול.
<ארנה זמיר: הערה נוספת.
<ארנה זמיר: אני מנהלת אגף סיעוד בביטוח לאומי.
<ארנה זמיר: בנושא דוחות.
<ארנה זמיר: גם המוסד לביטוח לאומי, שהוא עורך בקרות על ידי רואי חשבון אצל נותני השירותים, מבקש לקבל דיווחים על ההפקדות שהתבצעו עבור העובדים שעלו במדגם.
אלי אלאלוף: מי אמור לתת לכם את הדוח הזה?
<ארנה זמיר: כאשר מדובר בקרנות פנסיה של עובדים ישראלים, חברות הסיעוד - - -
אלי אלאלוף: ספציפית לדיון שלנו.
<ארנה זמיר: לפי דעתי הממונה.
אלי אלאלוף: הממונה יעביר לביטוח לאומי ולכל הרשויות.
<ארנה זמיר: את הדוחות הנדרשים.
<נעה בן שבת: לפי בקשת הביטוח הלאומי.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו נשארים כרגע בנוסח כאן שהוא לפי בקשת העובד, ולביטוח הלאומי לפי בקשתו.
<נעה בן שבת: שני תיקוני נוסח קטנים לגבי הסעיף שקראנו לגבי העדכון של הפיקדון.
<נעה בן שבת: שכר המינימום הענפי, אנחנו מתכוונים לתוספת לשכר המינימום כי זה במת מנוסח בהסכמים כתוספת.
<נעה בן שבת: כמובן שאם יחול השינוי בסכום הזה, זה לא מנוסח הכי טוב ולכן נשנה קצת את הנוסח.
<נעה בן שבת: אבל הכוונה היא למה שנקרא היום שכר מינימום ענפי.
<נעה בן שבת: גם בסעיף קטן (ה) לא לחייב את השר לפרסם אלא זה צריך להיות מפורסם באתר האינטרנט של המשרד ולא דווקא השר הוא זה שצריך לפרסם.
<נעה בן שבת: ניכויים עזב העובד הזר את ישראל לאחר תום תקופת השהייה בישראל החלה לגביו אך לא יאוחר משישה חודשים מתום התקופה כאמור, יהיה זכאי לקבל את הכספים שבחשבון הבנק בתוספת רווחים ובניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק ובניכויים נוספים כמפורט להלן, ולפי הסדר כפורט להלן: הוצאות ההרחקה החלות עליו לפי הפרק הרביעי לחוק הכניסה לישראל.
<נעה בן שבת: סכום השווה למכפלת הסכום שנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (1) בשיעור הניכוי המפורט בטור ב' בטבלה שלהלן, בהתאם לתקופה שחלפה מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו ועד למועד עזיבתו את ישראל (בתקנה זו – תקופת השיהוי), המפורטת בטור א' בטבלה שלהלן: אדוני, הזכרת את זה בתחילת הדיון ואני רואה שיש כאן הצעה של הממשלה שמציעה להקטין את האחוזים.
אלי אלאלוף: מסכימים להצעה שלי להקטין את האחוזים.
<נעה בן שבת: לפי בקשתך והצעתך.
<נעה בן שבת: מסכימים.
<נעה בן שבת: טור א' טור ב' תקופת השיהוי שיעור הניכוי באחוזים מעל חודש עד חודשיים 15 אחוזים מעל חודשיים עד שלושה חודשים 25 אחוזים מעל שלושה חודשים עד ארבעה חודשים 35 אחוזים מעל ארבעה חודשים עד חמישה חודשים 50 אחוזים מעל חמישה חודשים עד שישה חודשים 65 אחוזים זה אומר שיש פער של עשרה אחוזים פחות בשתי הדרגות הראשונות ובשלושת הדרגות האחרונות, פער של 15 אחוזים.
<יצחק גורביץ: אני שוב מציע.
<יצחק גורביץ: אני מבין את הצורך בקנס ואני מציע לא לתת לו זיקה להפקדות.
<יצחק גורביץ: אני הייתי מציע מעל חודש עד חודשיים, ארבע פעמים סכום הפיקדון.
אלי אלאלוף: אחר כך זה קשה למערכת.
אלי אלאלוף: אני כל כך מעריך את עמדתך ועמדת חברות הסיעוד אבל בואו לא נפרט יותר.
אלי אלאלוף: לפני שאני מביאה להצבעה, אני רוצה להודות לכם, לחברות הסיעוד ולהתאחדות בוני הארץ, על שיתוף הפעולה ועל הנכונות ועל הכנות שלכם בהתייחס לאוכלוסייה המיוחדת הזאת אותה אנחנו צריכים לכבד יותר, וזאת משאלה אישית.
<נעה בן שבת: יש לנו עוד סעיפים להקריא.
<מרים: מותר לי לשאול שאלה?
<מרים: יש לי עובדת זרה ואנחנו שייכים לחברת כוח אדם אבל לא עובר דרכם שום כסף.
<מרים: זאת אומרת, הכול אני משלמת.
אלי אלאלוף: כנראה לא היית בתחילת הדיון.
אלי אלאלוף: אמרנו שכל הנושא של המעסיקים הבודדים לא נדון היום.
<נעה בן שבת: מס כדין על הסכם הנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (2), בהתאם להוראות סעיף 1יא(ה)(2) לחוק.
<נעה בן שבת: (ב) על אף בתקנת משנה (א), מצא הממונה, לפי בקשה של עובד זר, כי נבצר ממנו לעזוב את ישראל עד תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו, או כי בתום לב ובשל טעות של העובד הזר הוא לא עזב את ישראל עד תום התקופה האמורה, וכי בשל כך לא יהיה זה צודק לזקוף לחובתו את תקופת השיהוי, כולה או חלקה, רשאי הממונה להחליט על הפחתת תקופת השיהוי שתיזקף לחובתו לעניין תקנת משנה (א)(2).
<נעה בן שבת: זה אותו שיקול דעת שניתן לראות במקרים מסוימים שהשיהוי היה מוצדק במידה מסוימת.
<נעה בן שבת: (ג) הממונה לא יפעיל את סמכותו לפי תקנת משנה (ב) לגבי עובד זר, אם חלפו מעל 18 חודשים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו עד המועד שבו התבלה בקשתו במשרדי הממונה.
<נעה בן שבת: (ד) הגשת בקשה של עובד זר לפי תקנת משנה (ב) כשלעצמה לא תמנע את הרחקתו מישראל ולא תעכב הרחקה כאמור.
<נעה בן שבת: תשלום כספי הפיקדון לידי העובד הזר הכספים שבחשבון הבנק ישולמו לעובד הזר כאמור בתקנות אלה באמצעות הגוף המנהל את חשבון הבנק באחת מן הדרכים המפורטות להלן: ישירות לידי העובד הזר – לאחר שהעובד הזר עבר את ביקורת הגבולות בנמל התעופה בן גוריון בעת עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ובלבד שהעובד הזר הגיש לממונה בקשה בכתב למשיכת הכספים וצירף אליה צילום כרטיס טיסה ודרכון או מסמך נסיעה תקף אחר להנחת דעתו של הממונה, עשרה ימים לפחות לפני עזיבתו את ישראל אך לא יותר משלושים ימים לפני המועד האמור.
<נעה בן שבת: בהעברה בנקאית לזכות חשבון בנק המתנהל על שמו של העובד הזר – בתוך שלושים ימי עבודה מהיום שנודע לממונה כי העובד הזר עזב את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ובלבד שפרטים מלאים ומדויקים על חשבון הבנק נמסרו לממונה.
<נעה בן שבת: לא נמסרו פרטים כאמור, תתבצע ההעברה הבנקאית לפי פסקה זו, בתוך שלושים ימי עבודה מיום מסירת הפרטים כאמור.
<ארנון אלחנני: סעיף (1) לא קצת מכביד?
<ארנון אלחנני: אני לא יודע מה קורה בענף הבניין, אבל כל הבירוקרטיה הזאת של להגיש טפסים עשרה ימים לפני, לא ישאיר בסוף את העובד הזה במצב שהוא יגיע לשדה והכסף לא יהיה?
<שושנה שטראוס: זה פועל היום ופועלכ בר הרבה שנים.
<ארנון אלחנני: כך זה פועל בבנייה וזה בסדר?
אלי אלאלוף: למה זה צריך להיות בהעברה לחוץ לארץ.
<שושנה שטראוס: האופציה הראשונה היא ממש לקבל מזומנים בשדה התעופה.
<שושנה שטראוס: אם הוא לא מבקש בזמן או יש איזו תקלה אחרת, הוא יכול לבקש כשהוא בחוץ לארץ ויעבירו אליו.
<ארנון אלחנני: יכול להיות שהוא לא רוצה לסחוב את הכסף אתו.
<שושנה שטראוס: אם הוא לא רוצה, הוא יקבל את זה אחר כך בחוץ לארץ בהעברה בנקאית.
אלי אלאלוף: רק שיהיו האופציות.
<נעה בן שבת: זכאות לכספי הפיקדון ותשלומם לאחר פטירת העובד הזר נפטר עובד זר בטרם עזב את ישראל, והממונה אישר שהעובד הזר היה זכאי לכספי הפיקדון לפי תקנות אלה, אילו היה עוזב את ישראל ביום פטירתו, יועברו כספי הפיקדון שלהם היה זכאי העובד הזר אילו עזב כאמור למי שהוכח שהוא בן זוגו.
<נעה בן שבת: באין בן זוג – למי שהוכח שהוא ילדו, ובאין בן זוג וילד – למי שהוכח שהוא הורהו.
<נעה בן שבת: לא הוכח כי לעובד הזר בן זוג, ילד או הורה כאמור בתקנת משנה (ב), יועברו כספי הפיקדון למי שנקבע שהם יורשי העובד הזר, בהחלטה שיפוטית סופית או בהחלטה רשמית סופית אחרת שניתנה לפי דין הירושה החל על העובד הזר ואושרה כדין בישראל.
אלי אלאלוף: אם הוא מראש רוצה להעביר את זה למישהו שהוא לא קרוב משפחה, שיעשה את זה.
אלי אלאלוף: למה אנחנו יכולים להעביר כאן למי שאנחנו רוצים?
אלי אלאלוף: למה זה צריך להיות קרוב המשפחה מדרגה ראשונה?
אלי אלאלוף: למה להכתיב לו את זה?
<הילה קפלן רענן: בין היתר בגלל מצבים שהם צריכים לשלם דמי תיווך.
<הילה קפלן רענן: כדי שזה לא יגיע לאנשים שזה לא אמור להגיע אליהם.
אלי אלאלוף: אם אלה דמי תיווך, הוא חותם על דבר שהוא מעביר לדמי תיווך.
<יצחק גורביץ: קרוב משפחה לא יכול להעביר?
אלי אלאלוף: אני חושב שזאת סתם הכבדה.
<אילן שנקר: בנושא של תאונות בניין למשל, זה עולה כל פעם מחדש.
<אילן שנקר: נהרג עובד ואז מנסים לאתר את המשפחה שלו בחוץ לארץ על מנת להעביר להם את הכספים.
<אילן שנקר: בסעיף (ג) כתוב שזה ניתן לפי דין הירושה שחל על העובד.
<אילן שנקר: מה דין ירושה למשל בסין?
<אילן שנקר: אין דין ירושה.
<אילן שנקר: שם יש טריבונל אזרחי ופקיד מאשר שהם אכן משפחה ואז אפשר להעביר את הכסף הזה.
<אילן שנקר: המסמך הזה לא תמיד מתקבל.
<שושנה שטראוס: לגבי הסינים, אנחנו עובדים ישירות עם שגרירות סין שעוזרת לנו בנושא הזה.
<אילן שנקר: יש הרבה מקרים שנופלים בין הכיסאות במקרי מוות של עובדים.
אלי אלאלוף: אלה עד ארבעים מקרים בשנה.
<אילן שנקר: יש פתרון מעשי.
<אילן שנקר: כשמגיע עובד לארץ, עם הגעתו לישראל, כל עובד עתידי שהולך להגיע, להחתים אותו מי יהיה המוטב שלו במקרה של אסון.
<אילן שנקר: היום זה לא קורה.
אלי אלאלוף: תעשו את זה בבקשה.
אלי אלאלוף: בינתיים הוא ישנה את דעתו.
אלי אלאלוף: אל תטילו עליהם.
<שושנה שטראוס: אם הוא רושם את שם הבן אדם בחוץ לארץ, אין לנו דרך להגיע אליו.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו משאירים את הסעיף הזה כמו שהוא?
<נעה בן שבת: זה כמו בפיצויי פיטורים.
<נעה בן שבת: כאשר עובד נפטר, הסכומים מגיעים לשאיריו.
<נעה בן שבת: יש כאן דמיון מסוים.
<נעה בן שבת: לא מלא אבל מסוים.
<נעה בן שבת: שימוש בכספים שלא הוצאו על ידי עובד זר בכספים שבחשבון הבנק שלא הוצאו על ידי עובד זר מחשבון הבנק, ובכלל זה סכומים שנוכו לפי תקנות אלה בשל שיהוי בעזיבה לאחר תום התקופה לשהייה בישראל, ניתן לעשות שימוש אך ורק למטרת רווחתם ובריאותם של עובדים זרים כהגדרתם בסעיף 1 לחוק, ובכלל זה לצורך תגבור של שירותי טיפול ותמיכה בתינוקות ופעוטות זרים חסרי מעמד אזרחי, בתום שנתיים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגבי העובד הזר שבעדו שולם הפיקדון, ולגבי עובד זר שהיה זכאי לכספי הפיקדון, כולם או חלקם, אך לא קיבל אותם, בתום שבע שנים מיום יציאתו מישראל.
אלי אלאלוף: מי מחליט על חלוקת הכסף?
<אורי שיינין: עד היום זה היה באמצעות החלטת ממשלה.
אלי אלאלוף: הממשלה עסוקה בדברים יותר רציניים.
אלי אלאלוף: למה לא להחליט באמצעות המנגנון של האפוטרופוס הכללי או אנשי עיזבון?
אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, עכשיו היינו בוועדת חוקה בעניי תובענות ייצוגיות, כל התרומות שבית המשפט פוסק, ואז הייתה הצעה שאנחנו נקים קרן מיוחדת לטפל בכספים אלה ואחרי כן משרד המשפטים בדק ו אמר שהאפוטרופוס הכללי הוא זה שינהל את זה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה טוב גם כאן.
<אורי שיינין: האפוטרופוס הוא בסוף גורם ממשלתי.
אוסאמה סעדי: אבל לא הממשלה.
אלי אלאלוף: אל תזמין לחץ פוליטי אליך.
אלי אלאלוף: תעביר את זה לאפוטרופוס הכללי.
אוסאמה סעדי: אפוטרופוס לאותן מטרות.
אלי אלאלוף: אפוטרופוס למטרות כפי שהוגדרו.
<אורי שיינין: יש החלטת ממשלה בתוקף לגבי הכספים האלה.
<אורי שיינין: לגבי חלק מהכספים.
אלי אלאלוף: כל עוד לא היו תקנות אבל עכשיו יש תקנות.
<אורי שיינין: אני אסביר מה המשמעות של החלטה כזאת על הוועדה.
אלי אלאלוף: זה מספיק רגיש כדי שזה לא יהיה בהחלטת ממשלה.
אלי אלאלוף: כל שנתיים תבואו לממשלה להגיד שנשארו כאן מיליון שקלים במקרה הטוב ביותר?
אלי אלאלוף: הממשלה תדון בזה?
<אורי שיינין: כאשר מקבלים החלטות על כספים רטרואקטיבית והמשמעות היא גם משמעות תקציבית.
<אורי שיינין: ההחלטה הופכת להיות כבר החלטה תקציבית.
אוסאמה סעדי: זה לא כסף של המדינה.