GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ישראל אליסף: יש המלצה טובה שקיבלתי מפרופ' טרכטנברג בעבר, שצריך לתעדף.
<ישראל אליסף: אז גם בראייה של חזון עתידי צריך תמיד לתעדף.
<ישראל אליסף: בגדול, הדבר המיוחד והחשוב ביותר במועצה לגיל הרך זה שסוף סוף במדינת ישראל 2016 שמים את הילד במרכז, שמים את החשיבה על החינוך כבר מגיל לידה.
<ישראל אליסף: זה לא היה עד עכשיו.
<ישראל אליסף: המחאה החברתית של 2011, אם אתם שואלים אותי, הולכת להתחדש בקיץ הזה סביב הנושא של הגיל הרך.
<ישראל אליסף: אנחנו פועלים בכיוון הזה.
יגאל גואטה: בכיוון של המחאה או של הטיפול?
<ישראל אליסף: של המחאה, ותראה שהמחאה תביא גם לטיפול.
<ישראל אליסף: לצערנו, ככה זה עובד במדינה.
<ישראל אליסף: מי שלא מבין את זה לא רואה את התהליכים.
<ישראל אליסף: לא קרה כלום בנושא הגיל הרך בלי המחאה החברתית של 2011.
<ישראל אליסף: המחאה הזאת תתמקד בגיל הרך, ובחוק הזה סוף סוף לוקחים את הילד ושמים אותו במרכז ולא חושבים על האמא כמי שצריכה להיות במרכז.
יגאל גואטה: באופן אוטומטי היא תהיה במרכז ברגע שיטפלו בילד.
<ישראל אליסף: לא נכון.
<ישראל אליסף: החשיבה הממשלתית עד עכשיו היתה שרוצים לדאוג לילד לפתרון כי שאמא שלו תצא לעבודה, ואנחנו רוצים לסיים עם זה.
<ישראל אליסף: 85% מהאימהות בישראל יוצאות לעבודה, נקודה.
<ישראל אליסף: הילד נמצא במסגרת, ואנחנו רוצים שלכולם יהיו מסגרות מיטביות ציבוריות, לא מסגרות פירטיות ולא מסגרות פרטיות ויקרות, וצריך שמישהו יתכלל את המערכת בראייה רוחבית ולא שכל שנתיים יתחלף לנו שר וכל שר בא עם רפורמה חדשה, עם משהו חדש ואין לנו דרך להתמודד עם זה.
<ישראל אליסף: המועצה מתכללת מדיניות והיא שומרת על רצף, ואם שר מתחלף הוא לא מחליף את הכול בבת אחת.
<ישראל אליסף: זה מאוד חשוב בעינינו, אנחנו מברכים על זה ונשמח להיות חלק מזה.
אלי אלאלוף: נציגת המשמר החברתי, בבקשה גברתי.
<ענת אייל: תודה רבה.
<ענת אייל: אני נציגת המשמר החברתי וגם כאשת חינוך של יותר מ-40 שנה, אני מאוד מברכת על החוק הזה.
<ענת אייל: אני רוצה להגיד שזה אולי אחד הדברים היחידים, שהודות לוועדה של טרכטנברג ואלאלוף יצא משהו שאני מאמינה שייצא ויהיה לטובת כל המדינה.
יגאל גואטה: תמיד יוצאים דברים טובים מהוועדה הזו.
<ענת אייל: אני לא מדברת על הוועדה הזאת, מהמחאה החברתית.
<ענת אייל: אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב.
<ענת אייל: כאשת חינוך של הגיל הרך משך 40 שנה, מגיל אפס בחינוך בקיבוץ עד לסגנית מנהלת בחינוך המיוחד, אני רואה את הגיל הרך כדבר הכי הכי חשוב וההתפתחות של הילד בגיל הזה היא הדבר החשוב ביותר.
<ענת אייל: כשלא מקבלים, אז אנחנו רואים יפה מאוד מה קורה.
<ענת אייל: היום כדי לקבל מסגרת טובה ההורים מוציאים סכומי עתק שהם פשוט לא יכולים לעמוד בזה – אני בכוונה זורקת פה את הסכום: כ-3,000 שקל זה סכום נורמטיבי, ולא נדבר אם יש שניים או שלושה ילדים בגיל הרך, וזה קורה.
<ענת אייל: ההורים לא יכולים לעמוד בזה.
<ענת אייל: גם הפיקוח הוא לא פיקוח אחיד.
<ענת אייל: יש איזשהו פיקוח דרך משרד הכלכלה, אבל זה לא פיקוח אחיד.
<ענת אייל: שוב, כאשת משרד החינוך, אני חושבת שכל הגוף הזה חייב להיות במשרד החינוך כי זה המשרד שמפקח.
<ענת אייל: יש לי נכד בחינוך מיוחד.
<ענת אייל: האבסורד הגדול הוא שכילד עיוור עד גיל שלוש היה בעמותה.
<ענת אייל: העמותה מאוד נחמדה והכול בסדר, אבל החינוך של העמותות זה לא החינוך של משרד החינוך - כל אחד מחנך איך שהוא מבין.
אלי אלאלוף: עמותת עלם?
<ענת אייל: כן.
אלי אלאלוף: בפתח תקווה?
<ענת אייל: בירושלים.
<ענת אייל: החינוך הוא נהדר, אין ויכוח, אבל זה לא אותו כשזה גוף אחד של משרד החינוך.
<ענת אייל: אני, כאשת משרד החינוך, זה לא היה אותו דבר מה שהיה שם.
אלי אלאלוף: נציגת המועצה להשכלה גבוהה, בבקשה.
<חן אבישר: אני מהשלכה המשפטית.
<חן אבישר: אנחנו רוצים לוודא שכשמדובר על הכשרה, מדובר על הכשרה שאינה אקדמית.
<חן אבישר: כל מה שקשור לנושאים אקדמיים, אנחנו אמונים על זה באופן בלעדי.
אלי אלאלוף: למה שלא תהיה אקדמית?
<חן אבישר: כי כל מה שקשור לנושאים אקדמיים, המועצה להשכלה גבוהה היא זאת שאחראית על זה.
אלי אלאלוף: אתם חיים בפלנטה אחרת?
<חן אבישר: לא - - -
אלי אלאלוף: למרות שיש פה יושב-ראש - - -
<חן אבישר: אז הוא יסמיך - - -
אלי אלאלוף: אז נביא אתכם לשבת.
אלי אלאלוף: תדעו שאתם חייבים לרדת לשרת את השטח, לא לשבת על האולימפוס ולתת הנחייה מה לא אקדמי.
<חן אבישר: אין שום בעיה, אני רק אומרת שבין התפקידים של המועצה שתוקם עכשיו, היא לא יכולה להתעסק בתכנים אקדמיים.
<חן אבישר: זה באחריות הבלעדית של המועצה להשכלה גבוהה.
<חן אבישר: זה הכול.
אלי אלאלוף: מה זה בלעדיות?
אלי אלאלוף: אתם לא משרתים את המדינה?
אלי אלאלוף: מה זה חוק, זה עצמאי?
אלי אלאלוף: אני מבקש שתבדקו את עצמכם בהגדרות שלכם.
אלי אלאלוף: אני חושב שהגיע הזמן שתגדירו את עצמכם כמשרתי מדינה.
<תמר ארז: אני יושבת-ראש האגודה הישראלית למען הילד בגיל הרך.
<תמר ארז: אני מבקשת מכל השותפים לדיון לתת קדימות להעברת הצעת החוק.
<תמר ארז: אפשר יהיה לעבוד על שיפורים ועל וגיזום בהמשך, אבל חשוב ודחוף שהצעת החוק תעבור לקריאה.
<תמר ארז: נהיה אתכם בקשר, נשלח הערות קטנות פה ושם.
<תמר ארז: הערה עקרונית אחת, מאוד חשובה בעיניי – היום כל הארגונים שאני מכירה בתחום מדברים על גיל רך כלידה עד גיל שמונה.
<תמר ארז: יצא עכשיו גם תיקון לאמנת זכויות הילד, עם התייחסות ספציפית לגיל היונקות.
<תמר ארז: נלמד את הדברים האלה, ננסה כבר לדבר עם הפנים לעתיד ולא קישור רק לעבר.
<תמר ארז: הדבר היחיד שחשוב לי לציין כרגע – המקום של ההורות וההורים.
<תמר ארז: הייתי מציעה לבחון דרך שיהיו במועצה – גם אם הגוף עוד לא קיים - גם נציגים של הורים לילדים בגיל הרך או המעוניינים להיות הורים.
<ישראל אליסף: יש.
<ישראל אליסף: שניים.
אלי אלאלוף: נציג משרד המשפטים, התקיים דיון במשרד?
יעקב פרי: לפי ההצעה, אין פה נציגות של משרד המשפטים.
יעקב פרי: אני יושב כאן רק משום שמדובר בהליך חקיקה ואנחנו תמיד מצטרפים לדיוני החקיקה.
אלי אלאלוף: יש לך גם זיכרון טוב במקרה.
אלי אלאלוף: נציג האוצר, בבקשה.
<שאול קירשנבום: תודה ליושב-ראש ולחברי הכנסת על הנושא החשוב.
<שאול קירשנבום: אני רוצה להעיר דבר אחד בקשר לנוסח של ההחלטה, מה שסוכם בוועדת השרים לקראת ההצבעה בענייני התקציב.
<שאול קירשנבום: כפי שסוכם, נדון על הנוסח הסופי, אבל המועצה מגבשת תוכנית מתכללת, תוכנית שבאה לחקור ולסקור את המדיניות המומלצת לגיל הרך.
<שאול קירשנבום: כמו שאני מאמין שאתם לא רוצים שאגף התקציבים יקבע למשרד מה יהיה התקציב שלו - כל משרד ומשרד וכל שר בתחומי האחריות שלו קובע את תקציב המשרד שלו - מה שאנחנו מציעים זה שלקראת דיון תקציב כל שנה המועצה תדון, תציג את ההמלצות שלה, תגיד מה נדרש מבחינת התוכנית שהיא מציגה ושהדבר יידון בממשלה.
<שמרית גיטלין-שקד: כשאנחנו מכינים הצעת חוק לקריאה ראשונה, לפי התקנון משרד האוצר צריך לתת את הערכת העלות התקציבית.
<שמרית גיטלין-שקד: אני מבינה שהעברתם בכתב, אבל אתה רוצה לומר אותה לפרוטוקול?
<שאול קירשנבום: הוועדה ביקשה שאכין הערכת עלות להצעה.
<שאול קירשנבום: לפי ההצעה שעומדת כיום – יכול להיות שיהיו שינויים, ובסופו של דבר ההצעה לא מדברת באופן קונקרטי איך היא רוצה שהמועצה תיראה – ההערכה שלנו מדברת על סדר גודל של 8.75 מיליון שקלים; מתוכם 2.5 מיליון שקל זה שכר ועוד 6 מיליון שקל לפעולות ועוד 250,000 שקל לתפעול.
אלי אלאלוף: זה הגיע לוועדה, ואני חייב להגיד שגם פרופ' טרכטנברג וגם אני לא ראינו את זה.
אלי אלאלוף: אני מברך שיש כבר נכונות לתקצב.
<שאול קירשנבום: בגלל הנומרטור, כמובן שההצעה הזאת תצטרך להעמיד מקורות כנגד על מנת שהקואליציה תוכל לתמוך בהצעה.
<שמרית גיטלין-שקד: אנחנו צריכים לדעת אם הממשלה נותנת את הסכמתה לעלות התקציבית.
<שמרית גיטלין-שקד: יש לזה משמעות, כי אם הממשלה נותנת את הסכמתה לעלות התקציבית אז לא מדובר בהצעת חוק תקציבית, אין צורך בקולותיהם של 50 חברי כנסת כדי להעביר אותה; אם הממשלה לא נותנת את הסכמתה לעלות התקציבית אנחנו מכריזים על הצעת החוק כהצעת חוק תקציבית, והמשמעות היא שהיא יכולה להתקבל במליאה רק בקולותיהם של 50 חברי כנסת.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו עוד לא דנים בזה.
יעקב פרי: זה צריך לחזור לוועדת השרים ממילא.
אלי אלאלוף: לפי ההמלצות של ועדת השרים ביקשו שכל מיני נקודות יחזרו.
אלי אלאלוף: אבל בינתיים לא דנים בזה.
אלי אלאלוף: פרופ' טרכטנברג, בבקשה.
מנואל טרכטנברג: מאוד בקצרה, כי השעה מאוחרת.
מנואל טרכטנברג: קודם כול אני רוצה להודות על כל ההערות.
מנואל טרכטנברג: נשב על המדוכה, ננסה כמה שיותר להפנים ולתת ביטוי להערות.
מנואל טרכטנברג: אבל אם אנחנו באמת רוצים שיקרה, אני חושב שכל מי שיושב כאן מבין שחלק ניכר מההערות לא יכולות לבוא למימוש מלא בחוק.
מנואל טרכטנברג: אנחנו לא נקים מועדון לדיונים אקדמיים במימון של שמונה מיליון שקלים בשנה.
מנואל טרכטנברג: בשביל זה אקדמיה, יש סמינרים, יש סדנאות, והם מתקיימים.
מנואל טרכטנברג: יש המון כנסים, וזה טוב, זה משרת פונקציה.
מנואל טרכטנברג: חלילה, אני בא מהאקדמיה אז אני יודע להעריך גם מה זה כנסים וסמינרים.
<קריאה: אתה גם מוזמן לכל הכנסת.
מנואל טרכטנברג: אני גם מוזמן ואני גם נהנה מזה, כי שם מקשיבים ולא כמו פה בכנסת.
אלי אלאלוף: לא בוועדה הזאת.
מנואל טרכטנברג: זה תענוג גדול.
מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים מהפכה בגיל הרך, לא פחות ולא יותר, ומהפכה דורשת שינוי.
מנואל טרכטנברג: שינוי זה שינוי בסדרי עדיפויות לאומיים ושינוי גם בסמכויות של הגופים הקיימים.
מנואל טרכטנברג: ושלא נתבלבל בעניין הזה - מועדון לוויכוחים, לדיונים ולכנסים אנחנו לא נקים, חבל על השמונה מיליון האלה.
מנואל טרכטנברג: אפשר לחלק מלגות לדוקטורנטים שיעשו עבודות בתחום הזה.
מנואל טרכטנברג: אני אומר את זה כדי שכולנו נפנים את זה.
מנואל טרכטנברג: אנחנו כן נתייחס לכל הערה בכובד ראש, כי כל אחד מכם בא ממקום טוב.
מנואל טרכטנברג: אבל האמירה הזאת שאמרתי: לא יהיה פה מועדון דיונים וכנסים, אלא יהיה גוף עם תקציב - לא השמונה מיליון האלה - גוף שיכול להמליץ לוועדת שרים לגיל הרך.
מנואל טרכטנברג: ההחלטות, בוודאי שיתקבלו על-ידי ועדת השרים לענייני הגיל הרך והממשלה בסופו של יום, על זה אין ויכוח.
מנואל טרכטנברג: לא יכול להיות אחרת.
מנואל טרכטנברג: אבל הגוף הוא זה שצריך לבוא לוועדת השרים ולהגיד: זו התוכנית, ולצד התוכנית זה התקצוב שהולך עם זה, כי אם לא - אין משמעות לתוכנית.
מנואל טרכטנברג: אין משמעות לתוכנית אלא אם כן היא מלווה תקציב שבא לממשלה, והממשלה צריכה להחליט.
מנואל טרכטנברג: אין דבר כזה שכל שר יעשה תיעדוף לעצמו, זו כל הנקודה.
מנואל טרכטנברג: זה לא מה שהולך להיות.
מנואל טרכטנברג: אם זה זה - חבל על המאמץ.
מנואל טרכטנברג: לא אתן יד, אסיר את השם שלי ואנסה לטרפד כל ניסיון, אני אומר לכם את זה במלוא הרצינות.
מנואל טרכטנברג: פה, בכנסת, אעשה מאמץ לטרפד בצורה מאוד ציבורית כל ניסיון להעביר הצעת חוק קלוקלת, חסרת שיניים.
מנואל טרכטנברג: להעביר חוק לא טוב זה בכייה לדורות, כי לכאורה נעשה משהו.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לתת דוגמה, כדי שנבין.
מנואל טרכטנברג: יש גוף במדינת ישראל שנקרא המולמו"פ - המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
מנואל טרכטנברג: זה נשמע וואו, הוא גוף מתוקצב, הוא מקים ועדות - אף אחד שעוסק במחקר ופיתוח במדינת ישראל לא מכיר את הגוף הזה.
מנואל טרכטנברג: כלום לא עשה הגוף הזה, ולא בגלל שלא היו ניסיונות טובים אלא בגלל שלא יכול היה מלכתחילה.
מנואל טרכטנברג: זה חוק, אלא מה, זה מועדון.
מנואל טרכטנברג: זה לא יהיה, אטרפד דבר כזה, כי זה ימנע התפתחות חיובית בעתיד.
מנואל טרכטנברג: לגבי היכולת של גוף כזה לקבל החלטות שנובעות לבריאות או לרווחה.
מנואל טרכטנברג: תגידו לי, ישיבת ממשלה מסוגלת לקבל החלטות?
מנואל טרכטנברג: אלה שיושבים סביב שולחן הממשלה יודעים את כל הפרטים מה זה MRI כשמקבלים החלטות?
מנואל טרכטנברג: ועדת הסל לתרופות – יושבים שם גם פילוסופים, הם יודעים לעשות את זה?
מנואל טרכטנברג: המועצה להשכלה גבוהה מקבלת החלטות פרטניות על סילבוס של קוריקולום לפיזיקה גרעינית; יושבים שם כלכלנים, הם יודעים?
מנואל טרכטנברג: זה לא עובד ככה.
מנואל טרכטנברג: הגופים האלה, כל העניין הוא שהם מקבלים את כל התשומות של ידע, מחקר, את התשומות של המשרדים השונים וכו' ואז הם עושים את התכלול ואת סדרי העדיפויות.
מנואל טרכטנברג: זו המהות של הגופים האלה; אם לא – בשביל מה הם קיימים?
מנואל טרכטנברג: יש לי עוד הרבה מה להגיד, אבל אני אומר שניקח את הכול בחשבון, אבל שנבין למה אנחנו חותרים.
מנואל טרכטנברג: יחד עם זאת, נעשה את הכול בדרך ארץ, בשיתוף.
מנואל טרכטנברג: זה גם האופי של האנשים, מה לעשות, זה משפיע בסופו של יום.
מנואל טרכטנברג: אני מודה לכל מי שהודה לנו.
מנואל טרכטנברג: זה לא רק אלי ואני, יש פה חברי כנסת אחרים – אורלי לוי אבקסיס, יפעת ביטון, דודי אמסלם, חיים ילין ואנשים טובים אחרים.
מנואל טרכטנברג: יש פה התעניינות, יש רוח גבית מאוד חזקה מתוך הכנסת מכל המפלגות.
מנואל טרכטנברג: אילולא זאת, באמת היה מאוד קשה.
מנואל טרכטנברג: מילה אחרונה - אני רוצה להגיד עוד פעם, שאילולא אלי היה יושב בכיסא היושב-ראש אני מסופק מאוד אם היינו יכולים לקדם את הצעת החוק.
מנואל טרכטנברג: אז אני מבקש המשך שיתוף פעולה, אבל שכולנו נבין לאן אנחנו הולכים.
אלי אלאלוף: נשתדל לקיים את הדיון הבא בתוך חודש.
אלי אלאלוף: כל מי שיש לו הערות ללשכה המשפטית והצעות נוספות, אתם יודעים את הכתובת.
אלי אלאלוף: אנחנו גם אחראים להפיץ לאחרים חומר שתרצו.
אלי אלאלוף: הישיבה נעולה, תודה.
אלי אלאלוף: שלום לכולם, היום ה-14 ליוני, 2016, ה' בסיוון תשע"ו.
אלי אלאלוף: אני מתכבד לפתוח את ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: הנושא: "הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (תיקון מס' 28) (כריות ביטחון לקרנות פנסיה ותיקות), התשע"ד-2014" - מ/831.
אלי אלאלוף: חברים, לאור הסכומים הגדולים ציפיתי להרבה יותר אנשים, כנראה שעוד יבואו.
אלי אלאלוף: אני יודע שיהיה דיון מעמיק וגם מתוח, לכן אני מבקש סבלנות מכולם.
אלי אלאלוף: ידבר כל אחד בתורו כדי שנשתדל להבין את כל המאמצים שיש בהצעת החוק המיוחדת הזאת.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד, כמה שאני לומד, אני נראה יותר מבולבל.
אלי אלאלוף: אני מקווה שבעזרת כולם נוכל להגיע למסקנות ולסיכומים שהם טובים.
אלי אלאלוף: מה שמחזק דבר אחד – בדרך כלל בארץ יש לנו הרגשה שאנחנו בקושי מתמודדים עם המחר הקרוב, אנחנו מתמודדים עם עקרונות שאמורים להשליך על עשרות השנים הבאות עלינו ועל בנינו ובני בנינו לטובה בשנים הרחוקות.
אלי אלאלוף: אני מבקש את סבלנות
אלי אלאלוף: כם, נשתדל לקיים דיון הגון ובטוח מלמד ואחראי מאוד, כי פה ההחלטות שהתקבלו הן החלטות כבדות, ונכניס לסדר מהלך שהתחיל לפני 13 שנה.
אלי אלאלוף: יש מקום לנסות להתמודד ולהביא אותו לאישור כחוק מסודר שאנשים יחיו את ההחלטות שלנו בהבנה ובהנאה, בעיקר לדורות הבאים.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נבקש מהיועץ המשפטי של משרד האוצר לפתוח את הדיון.
אלי אלאלוף: אחר-כך נעשה סיבוב של שאלות, הערות, התלבטויות.
אלי אלאלוף: היום אנחנו לא נעבור לשום הצבעה, רק שנבין מפני שיהיו ודאי דברים להשלים.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיון נוסף בעוד כשבועיים.
אלי אלאלוף: אנחנו ננסה את החוק הזה לקדם כמה שיותר מהר, אם אפשר עוד לפני הפגרה שהיא ב-3 לאוגוסט, ומאוד חשוב שזה הסתיים עד אז.
אלי אלאלוף: לאחר מכן, רוב זמן הוועדה יהיה תקציב 2017-2018.
אלי אלאלוף: הוועדה תידרש להרבה עבודה לחוקי ההסדרים שיהיו באחריותנו.
אלי אלאלוף: אני מודה למיכל בירן, חברת הכנסת, ידידתי שפה היא תתמודד יחד איתי באחריות הלא קטנה.
אלי אלאלוף: אני אומר מראש, האחריות היא מחולקת גם אתכם.
<אסי מסינג: בוקר טוב, אני אתחיל בקצרה לנסות לתאר את הרקע הכללי להצעה, ואחר-כך בהמשך כשנגיע לפרטי ההצעה אנחנו נרחיב לגבי העניינים השונים שלגביהם ההצעה כוללת.
<אסי מסינג: בפתח הדברים אני אציין שמדובר בהצעה מאוד מורכבת, והיא כוללת למעשה תרגום של שורה של נוסחאות למלל, ולכן מטבע הדברים היא גם מורכבת להבנה.
<אסי מסינג: הצעת החוק הזו שמונחת בפניכם הונחה כבר על שולחן הכנסת ה-18, היא לא נדונה, ולא הוצבעה אפילו בקריאה ראשונה.
<אסי מסינג: לאחר מכן הונחה בשינויים שאני ארחיב לגביהם בכנסת ה-19, עברה קריאה ראשונה, וכעת הממשלה ביקשה עם תחילת עבודתה להחיל רציפות על ההצעה.
<אסי מסינג: כעת אני אנסה לדבר קצת על יתר הפרטים.
<אסי מסינג: בשנת 2003, כפי שציינת היושב ראש, שנוכח הגירעונות האקטואריים שנקלעו אליהם חלק מקרנות הפנסיה הוותיקות, גיבשה הממשלה תכנית הבראה אחידה וברורה לכלל הקרנות, שהקרנות הללו במסגרתן מונה מנהל מיוחד מטעם סיוע ממשלתי בהיקף כספי חסר תקדים, וזאת על מנת לאפשר לעמיתים להעניק לכם זכויות פנסיה מעבר לזכויות שהיה ביכולתן של אותן קרנות לממן באותה עת.
<אסי מסינג: אולי אני אקדים ואומר, ההצעה עצמה עוסקת אך ורק בקרנות הוותיקות.
<אסי מסינג: אני כעת מדבר על הקרנות הוותיקות שבהסדר, ומיד ארחיב לגבי הקרנות הוותיקות האחרות, הקרנות הוותיקות במדינת ישראל נסגרו - מדובר בקרנות שנסגרו להצטרפות עמיתים בשנת 95'.
<אסי מסינג: החל מ-95' במדינת ישראל כשרוצים להצטרף לקרן פנסיה, מצטרפים לקרן פנסיה חדשה.
<אסי מסינג: יש למעשה 18 קרנות ותיקות, מתוכן שמונה קרנות ותיקות שבהסדר, ו-10 קרנות ותיקות שאינן בהסדר.
<אסי מסינג: כפי שהתחלתי, ואמרתי קודם לכן, התחלתי בקרנות הוותיקות שבהסדר נוכח הגירעונות האקטואריים של אותם שמונה קרנות שהסתכמו ב-120 מיליארד שקל במונחים של 2003, בריבית 4%.
<אסי מסינג: בהנחת ריבית 4% גיבשה הממשלה, כפי שאמרתי, תכנית הבראה שעוגנה בסופו של דבר בפרק ז'1 לחוק הפיקוח על הביטוח.
<אסי מסינג: הפרק כלל, כפי שאמרתי, שורה של צעדים וסיוע רחב היקף.
<אסי מסינג: בין הצעדים הגדולים שהושתו על העמיתים, מדובר בהעלאת שיעור ההפרשות לקרנות, העלאת גיל הזכאות לקבלת קצבה, שינוי שיטת חישוב הקצבה, ניכוי של סכומים מתשלומי הקצבאות מסכומים חד-פעמיים וכיוצא באלה.
<אסי מסינג: סכום הסיוע הממשלתי במונחים של שנת 2003 עומד על 78.3 מיליארד שקלים, לכך יש עוד שורה של דברים שיש להתייחס בסיוע בגין אי העלאת גיל הפרישה לנשים מגיל 67, והסבסוד הגלום באיגרות חוב מיועדות - אני ארחיב לגביו מאוחר יותר.
<אסי מסינג: במקביל להחלטה, במקביל לקידום הרפורמה הזו, וכחלק ממנה הודיעה הממשלה על שינוי המדיניות שלה בהנפקת אגרות חוב מיועדות.
<אסי מסינג: בעת עת הופסקה הנפקת אגרות חוב המיועדות מסוג מירון לקרנות הוותיקות, וגם הופסקה - במקור הייתה כוונה להפסיק הנפקת אגרות חוב המיועדות גם לקרנות החדשות כחלק מהדיונים, ונוכח החששות שהועלו במהלך הדיונים בפרק ז'1 בכנסת, בסופו של דבר הממשלה הודיעה באמצעות הממונה על תקציבים באוצר דאז והממונה על שוק ההון על דעת שר האוצר שראשית תימשך הנפקת אגרות חוב מיועדות לקרנות הפנסיה הוותיקות בהנפקת אגרות חוב מסוג ערד בשיעור של 30% על המכסים שלהם.
<אסי מסינג: מעבר לכך, תוקצה כרית ביטחון שלצורך כך תמונה ועדה ציבורית על מנת לבחון ולהמליץ על התנאים של אותה כרית, ושהכרית הזו וגם הנפקת אגרות החוב המיועדות, הן מיועדות למעשה להגן על עמיתי קרנות הפנסיה מפני התנודתיות בתשואה כתוצאה מהפסקת הנפקת אגרות החוב המיועדות מסוג מירון.
<אסי מסינג: לכן הוקמה ועדה ציבורית בראשות פרופ' ברנע.
<אסי מסינג: הוועדה נדרשה לתת את המלצותיה לעניין התנאים שבהתקדמם ניתן יהיה למשש את הכרית, ומה יהיה היקף הסיוע מהכרית.
<אסי מסינג: בסופו של יום לאחר שהוגשו ההמלצות, לאחר שהם נבחנו גם במשרד האוצר, והם כללו שינויים מסוימים, למעשה, מה שמוצע כאן במסגרת הצעת החוק זה עיגון של אותה כרית ביטחון לקרנות הוותיקות שבהסדר, אני אסביר לגבי הקרנות הוותיקות לאחר מכן, שכרית הביטחון למעשה מיועדת לאחר בחינה ועל סמך ההמלצות שאותה ועדה ציבורית מצאה לנכון להמליץ, לשמש לצורך כיסוי גרעון הקרנות כתוצאה מירידה בשיעורי ריבית הצפויים שלפיהם מחושבים ההתחייבויות של הקרנות במאזני הקרנות ביחס לריבית צמודה בשיעור של 4%.
<אסי מסינג: למעשה, ההמלצה של הוועדה – אראל, במידת הצורך ירחיב בנושא, מבוססת על ההנחה כי למעשה הגורם המרכזי לתנודתיות בקצבה בגובה הקצבאות שהקרנות משלמות לזכאים צפוי להיות כתוצאה משינויים בעקום הריבית שעל סמכו מחושבים למעשה ההתחייבויות של הקרנות במאזני הקרנות, והשינוי למעשה משפיע על היחס בין הערך המהובן של הנכסים, לבין הערך המהובן של ההתחייבויות, משכך במקרה שבו קיימת ירידה בעקום הריבית במקום שיש בו פער בין משך החיים הממוצע של הנכסים לעומת משך החיים הממוצע של ההתחייבויות, למעשה גדל ערך המהובן של ההתחייבויות, ואז כתוצאה מכך נוצר גירעון.
<אסי מסינג: כמובן זה יכול להיות גם בכיוון ההפוך, זאת אומרת, ככל שיש פער הפוך, אז נוצר עודף.
אלי אלאלוף: יכול להיווצר עודף.
<אסי מסינג: כן, יכול להיווצר עודף, תלוי בשינויים בריבית.
<אסי מסינג: למעשה בהצעת החוק מה שמוצע זה לעגן במסגרת שורה של תנאים את כרית הביטחון שהתקרה שלה המוצעת עומדת על 11 מיליארד 320 שקלים חדשים, שבמסגרת ה-320 מיליון שקלים חדשים הרחיבו את התקרה על רקע הסדרה כוללת של יישום הוראות הסכם קואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה עוד ב-2009.
<אסי מסינג: אנחנו עוד נרחיב לגבי התקרה והתנאים הנוספים שחלים לגביה בהמשך.
<אסי מסינג: למעשה, זו הכרית הראשונה שמוצעת, מדובר בכרית אחת לשמונה קרנות הוותיקות שבהסדר.
<אסי מסינג: היא עמדה בבסיס הרקע להצעה המקורית שהוגשה בכנסת ה-18.
<אסי מסינג: עוד במילה אחת על בסיס המלצות הוועדה ואימוץ של הדרג המקצועי, בסופו של יום ניתן הדבר לידי ביטוי במאזני הקרנות, הקרנות הביאו בחשבון את אותה כרית שאלמלא הבאה בחשבון של אותה כרית, היה צורך לאזן את הקרנות הוותיקות שבהסדר, ולהפחית בצורה משמעותית את הפנסיות.
<אסי מסינג: כמובן ככל שחולף הזמן והצעת החוק אינה מאושרת, מתערערת היכולת להמשיך ולשמר את זה במסגרת המאזנים, ומכאן הדחיפות להשלים את קבלת הצעת החוק בהקדם האפשרי, בחלוף הזמן מאז ההמלצות שניתנו עוד ב-2010-2011 ועד היום.
<אסי מסינג: החלק השני של הצעת החוק כולל כריות ביטחון נוספות לקרנות הפנסיה הוותיקות האחרות.
<אסי מסינג: קרנות הפנסיה הוותיקות האחרות אינן קרנות שלא נכנסו להסדר לפי התנאים שנקבעו בפרק ז'1, בשים לב להיקף הגירעונות שהיו באותן קרנות, ואולם הקרנות הללו שהם חלק מההתייחסות להפסקת - -
אלי אלאלוף: הקרנות שלא היו בהסדר הן לא היו קרנות שהיו מאוזנות אז?
מיכל בירן: זה היה קשור למי ישב בראש ועדת כספים.
<אסי מסינג: הם היו בעיקרון פחות מ-10% לפי התנאים שנקבעו - - -
מיכל בירן: לפי מי עמד בראש ועדת כספים.
<אסי מסינג: -- בתחילה לפרק ז'1 לחוק הפיקוח.
<אסי מסינג: מדובר בחלק מהקרנות הן קרנות מפעליות, וחלק מהקרנות הן אינן קרנות מפעליות.
<אסי מסינג: אני מזכיר, כמו שאמרתי קודם לכן הופסקה הנפקת אגרות החוב המיועדות מסוג מירון, ובשים לב להפסקת ההנפקה ולמשמעויות שיש לכך על הקרנות הוותיקות שאינן בהסדר, בסופו של יום, גובש נוהל בעניין סיוע כספי לקרנות שאינן בהסדר.
<אסי מסינג: הנוהל הזה למעשה בהתאם לנוהל הזה משנת הכספים 2004 ואילך, הקרנות מקבלות 1.57% בעד נכסי הקרן, שהוא למעשה ההפרש בין התשואה שהייתה נקובה על המירון לבין 4%.
<אסי מסינג: נכון לשנת 2012, דובר בהיקף שנערך ב-8.8 מיליארד שקלים, אפשר לאמוד אותו בנתון מעודכן יותר.
<אסי מסינג: נוכח השוני המהותי בין הקרנות הוותיקות שבהסדר לבין הקרנות שאינן בהסדר, בשים לב לכך שההודעה במקור ניתנה על הכרית כחלק מהליך החקיקה במקור לא ניתנה.
<אסי מסינג: ההחלטה הייתה במקור לא לתת כרית ביטחון לקרנות שאינן בהסדר, עם זאת, לאחר שמשרד האוצר שמע בהרחבה את הטענות השונות של נציגי הקרנות שאינן בהסדר, והשונות הקיימת במערך הזכויות בקרנות שבהסדר, כמו שאמרתי קודם לכן, היה שורה של צעדים שנכללו במסגרת הרפורמה שהייתה בשנת 2003 שכללה שינוי משמעותי ממערך הזכויות בקרנות הוותיקות שבהסדר, לכן נוצר איזשהו פער בין מערך הזכויות בין הקרנות שאינן בהסדר לקרנות הוותיקות שבהסדר, והסיוע הממשלתי השונה שניתן לקרנות בעניין של משהו גם מפרק ז'1 והנוהל הזה שדיברתי עליו קודם לכן.
<אסי מסינג: בסופו של יום הוצע לתת הסדר שעניינו כרית ביטחון נוספת ונפרדת לכל אחת מהקרנות שהן אינן בהסדר, ובהתאם לעקרונות שמבוססים על העקרונות של הכרית לקרנות הוותיקות שבהסדר.
<אסי מסינג: הכרית הזאת מותנית למעשה בשני עניינים לקרנות שהן אינן בהסדר.
<אסי מסינג: האחד - שהתבצעו חלק מהצעדים המשמעותיים שהושתו על עמיתי הקרנות הוותיקות שבהסדר להפחתת התחייבויות שזו העלאה מדורגת של גיל הזכאות לקבלת קצבה ל-67' לגברים ול-62' לנשים, או כפי שיהיה מעת לעת לגבי נשים –כך במובן הזה גילאי הזכאות אמנם בדיליי יהיו זהים.
<אסי מסינג: הדבר השני - הפחתה של התשלומים בשיעור דומה לשיעור שנקבע לגבי הקרנות הוותיקות שבהסדר שעומד בסופו של יום אחרי העלאה מדורגת על 1.75%.
<אסי מסינג: מה שהוצע – הסכום המרבי של כרית הביטחון לכל הקרנות הוותיקות שאינן בהסדר יעמוד על סך של 2.5 מיליארד שקלים שמתעדכן לפי שיעור של 3.48% לשנה צמוד מדד משנת 2011 בדומה לריבית והמדד כפי שנקבעו לגבי הקרנות הוותיקות שבהסדר.
<אסי מסינג: בנוסף, נעשו עוד מספר שינויים לנוכח הערות שונות ביחס להפעלה של הכרית לגבי קרנות שנמצאות בעודף אקטוארי, בעניין הזה אנחנו נרחיב כשנגיע להצעה עצמה.
<אסי מסינג: זה פחות או יותר בניסיון כמבוא להציג את הפרטים או איפה אנחנו נמצאים מבחינת הרפורמות השונות שנעשו, ובמידת הצורך אני כמובן ירחיב למה שצריך, ובעיקרי ההצעה.
<אסי מסינג: אנחנו כשנגיע לתנאים השונים, נפרוט אותם לפרוטות - נתייחס בהרחבה לטענות השונות שיעלו.
אלי אלאלוף: נברך את חברי עמר בר לב שהצטרף אלינו.
<נעה בן שבת: רק בהצגת הדברים דיברת על הסבסוד בגין הריבית של 1.57% - אתה אומר זה לא נעשה בחקיקה, זה סבסוד שנעשה בנוהל.
<אסי מסינג: כן, בנוהל.
<אסי מסינג: מדובר בנוהל ששר האוצר הורה משנת 2004, והוא מיושם מאז, לא היה צורך מטעמנו לעגן אותו בחקיקה.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על סכומים מאוד גדולים שמועברים באופן שוטף.
<אסי מסינג: זה ממוצע, אין בהקשר הזה איזושהי טענה או בעיה.
אלי אלאלוף: לא צריך - - - על משהו שנעשה בחקיקה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אחרוג ואתחיל בחבר כנסת לשעבר, יושב ראש הוועדה עוד יותר מחייב.
אלי אלאלוף: בבקשה, חבר הכנסת לשעבר שאול יהלום.
שאול יהלום: אדוני היושב ראש, אני מודה על זכות הדיבור, בסך הכול אנחנו כל הזמן הצטערנו על ההשעיה הבלתי רגילה בהגשת החוק, היא כבר בכנסת השלישית - 18, 19, 20, ואנחנו שמחים על החוק, כי אנחנו שמחים על כרית ביטחון שתעזור לנו.
שאול יהלום: אני מייצג פה קרן שנקראת "גלעד", ואני חושב שיחד איתה נמצאות עוד כמה קרנות כמו: "יוזמה", "סוכנות", "דן".
אלי אלאלוף: גילוי נאות אני פנסיונר של הסוכנות.
שאול יהלום: הן קרנות שלא היו בהסדר הראשון של ה-78 מיליארד, אבל הן קרנות שנוספו אחר כך, וחלקן גם לא היו צריכים את כל ההסדרים כי הן היו מאוזנות, בכל אופן הן שמחות על כרית הביטחון.
שאול יהלום: אנחנו, קרן גלעד, ואני לא מתיימר לדבר בשם שאר הקרנות, קרן גלעד מאוד מתלבטת בעניין ניצול כרית הביטחון.
שאול יהלום: הכול בסדר, ובחוק היא מופיעה ב-520 מיליון שקל, אבל תמורת - כפי שהסביר היועץ המשפטי של שוק ההון - תמורת זאת היא צריכה לתת תמורה בעיקר הנושא של העלאת גיל הפרישה, ו-1.75% ירידה מהפנסיה.
שאול יהלום: הדירקטוריון שלנו מאוד מתלבט אם לגשת לעניין הזה, כי הוא לא רוצה את להרע את עמיתיו.
שאול יהלום: עד היום גם היום בגלל ירידת הריבית אנחנו במצב שאולי כן רואים, אבל עד היום שהיינו בעודף אקטוארי אנחנו אמרנו שאנחנו מבקשים את האופציה להצטרף לתת לנו מתי שאנחנו נבקש אותה.
שאול יהלום: באופן עקרוני האוצר קיבל אותה, והנושא הזה מופיע בחוק.
שאול יהלום: בסך הכול אין כאן ציונים לשבח, אבל אנחנו רואים בזה - אם אנחנו לא ננצל, והאופציה לא לנצל את הסבסוד של האוצר זה רק לטובה כי אנחנו לוקחים כסף מהמדינה, מהממשלה אלא מסתפקים.
שאול יהלום: לכן אנחנו מבקשים להסתכל עלינו בעין טובה, ולבוא ולומר, כל עוד שאתם לא לוקחים, ומיד נדבר על זה אם כן תיקחו, אנחנו רק רואים את זה לטובה.
שאול יהלום: מה שאנחנו מבקשים זה דבר אחד – כאשר ואם, זה מופיע בחוק האפשרות כן לנצל את כרית הביטחון, מה יהיה הסכום שעומד לרשותנו.
שאול יהלום: ברור לנו שאם היום היינו מנצלים, או אם החוק מתקבל, זה 520 צמוד לריבית שנאמרה כאן.
שאול יהלום: כשאנחנו נקבל יותר מאוחר, אם נקבל, זה כבר חישובים שזה שאנשי מקצוע שרבים מהיושבים כאן לא חברי הכנסת, הם אנשי מקצוע כאלה, זה שייך לתחום שנקרא אקטואריה.
שאול יהלום: אנחנו מבקשים מאוד, הנוסחאות שהאוצר נתן לנו לא נראות לנו, הן נראות לנו פוגעות בנו, לכן האקטואריות שלנו יש להם הצעות נגדיות.