GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: ההחלטה שהתקבלה כתוצאה מלימוד הנושא וההבנה שנותן שירותים לסיווג לא נמצא באתר באופן קבוע היא שהנטל הזה יהיה מסוג 3 ואילך, לא מסוג 2, כי ההיקפים הכספיים הם הרבה יותר גדולים, גם הצורך להגדיל סיווג קטן מ-80 ל-70.
אמנון כהן: זה לא קשור לבטיחות.
אמנון כהן: זו ההבנה שאומרת שהקבלנים הקטנים יוכלו לגדול כדי שהתחרות תגדל, המחיר ירד וכל המשתנים שמדברים עליהם יקרו פה.
אמנון כהן: מילה אחת לגבי העניין של החוק הזה.
אמנון כהן: אנחנו העברנו את תגובתנו בכך שאנחנו מצטרפים ונשמח להיות שותפים.
אמנון כהן: אני מעמיד את עצמי בכל מה שאפשר, אני רק לא רואה אותנו בתוך העניין הזה.
אמנון כהן: זה בהמשך למכתב הקודם שכתבתי לאדוני ולחברים ששותפים בצוות.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתבדקו את המכתב, אם יש מקום לצרף הערות לנושא הזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שאמר היושב-ראש בהתחלה זה שאין כוונה להעניש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בוני הארץ, כנראה שלא קראתם את החוק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אחרי שעה או שעתיים מרגע שהאתר נסגר הוכחת לפקח שהמצב הבטיחותי בסדר, הוא ישחרר את הצו, יבטל אותו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: האפשרות בחוק קיימת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היה מקרה בחיפה שמישהו התאבד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יסגרו אתר כי מישהו עלה לגובה והתאבד, זה ברור, לא לזה כוונת החוק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חשוב הקשר הישיר בין הפקחים למשטרה, כי המשטרה מגיעה לפני הפקחים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היא זו שצריכה לאכוף אם נתנו צו סגירה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך להדגיש את הקשר הישיר, כדי שיהיה שיתוף פעולה מלא.
<איילת לוי: המשטרה סוגרת רק אם יש משהו פלילי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שמוציא צו סגירה זה משרד הכלכלה, לא אתם, אבל אתם מגיעים ראשונים.
<ורדה אדוארדס: אנחנו חושבים שהחיוב של המשטרה צריך להיות בפקודת המשטרה, לא בפקודה שלנו.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מצטרפים לכך שצריך לחדד את הדרישות מהמשטרה לגבי סגירת אתר לצורך חקירה וכדומה.
<איילת לוי: זה לא על דעתנו, זה לא סוכם.
<אלון פל: אנחנו ממליצים שיופיע בחוק שהמפקח יעיר את תשומת ליבו של האחראי על אתר בנייה שבו יש נפגע קשה או הרוג להזמין את שירותי המוסד לבטיחות.
<אלון פל: אנחנו נותנים מגוון שירותים ללא עלות.
<אלון פל: אנחנו מתחייבים לנורמות שירות של שעות ופעולות איכותיות.
<אלון פל: אנחנו מדריכים במגוון שפות - ערבית, עברית, רוסית.
<אלון פל: אם יזמינו אותנו, אנחנו נלווה את פעילות המניעה באותו אתר בנייה.
<ענת מימון: במהלך ישיבות התיאום שנערכו, עלה הנושא של לחייב לבצע הדרכות באתר שבו אירע אירוע כמו שדובר.
<ענת מימון: נאמר על ידי משרד הכלכלה שכבר היום יש להם את הסמכות לפי סעיפים 6 ו-8א להורות לבעלי האתר לקיים הדרכות בטיחות.
<ענת מימון: זה משהו שרצינו לכלול.
<ענת מימון: הוא קיים ממילא, לכן לא הכנסנו אותו.
<אלון פל: אין גוף שמסוגל לתת ב-6 שפות.
<ענת מימון: לגבי השכר של העובדים, לקראת הקריאה השנייה והשלישית נגדיר, אם יש צורך, איזה רכיבי שכר ישולמו ואיזה רכיבי שכר לא צריכים להיות כלולים בשכר.
<ענת מימון: יש היבט ביטוחי, שזה גם משהו שנבדוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<ענת מימון: תיקון סעיף 8 2.
<ענת מימון: בסעיף 8 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), אחרי "לפי סעיף 6" יבוא "או 6א"; אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) (1) לא קוים צו שניתן לפי סעיף 6א, דין המחזיק במקום העבודה שניתן עליו הצו – מאסר שנתיים או הקנס הקבוע בסעיף 61א(4) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין) או שני העונשים כאחד, וכן הקנס הקבוע בסעיף 61(ג) לחוק העונשין לכל יום שבו נמשכת העבירה.
<ענת מימון: " משרד המשפטים, האם זה 4 או 3, כי לפי מאסר שנתיים זה צריך להיות 3?
<הדיל יונס: נכון.
<ענת מימון: זה קנס של 75 אלף.
<הדיל יונס: צריכה להיות הצדקה למה בעצם הקנס יותר גבוה, לא המקביל לשנתיים לפי החוק.
<ענת מימון: אנחנו אומרים שזה לפי פסקה (3), שזה 75 אלף שקלים קנס.
<ענת מימון: 2) בוצעה עבודה במקום עבודה במועדים שבהם חל לגביו צו כאמור בסעיף 6א(א), חזקה היא כי הצו הופר, אלא אם כן המחזיק במקום העבודה הוכיח כי העבודה נדרשה לתיקון ליקויי בטיחות.
<ענת מימון: בסעיף קטן (ג), אחרי "סעיף 6" יבוא "או 6א".
<ענת מימון: תיקון פקודת 3.
<ענת מימון: בפקודת תאונות ומחלות משלח יד (הודעה), 1945, אחרי סעיף 5 יבוא: תאונות ומחלות משלח יד (הודעה) "מסירת הודעה 5א.
<ענת מימון: נודע למשטרת ישראל על תאונת עבודה שגרמה ממשטרת ישראל למותו של אדם או לפציעתו בדרגה קשה, תודיע על כך למפקח למפקח עבודה ראשי.
<ענת מימון: " מהמשרד לביטחון פנים העירו שלא תמיד ברור אם פציעה היא בדרגה קשה או לא, ולכן ננסה לבחון אם להגדיר את זה לצורך החוק שתיקנו עכשיו ולצורך הפקודה הזאת.
<ענת מימון: יש הגדרות שקיימות היום, נבדוק אם צריך לאמץ אותן.
<ענת מימון: כרגע אנחנו משאירים את זה כך.
<גדיר ניקולא: ההערות שלי מתייחסות למסירת הודעה ממשטרת ישראל.
<גדיר ניקולא: אנחנו מציעים להוסיף את המילה "מיידית", כי גורם הזמן משחק כאן תפקיד.
<גדיר ניקולא: אם אתם לא מקבלים את ההצעה שלנו שהמשטרה היא זו שתכריז על סגירת האתר, לפחות תוסיפו את המילה "מיידית".
אלי אלאלוף: אני לא מסכים שהאחריות תהיה של המשטרה לסגור אתר.
אלי אלאלוף: אין להם את האנשים, אין להם את האחריות.
אלי אלאלוף: האם המשרד לביטחון פנים יכול להתייחס לעניין המיידיות?
<איילת לוי: אנחנו לא מבינים מה הצורך.
<איילת לוי: אם נודע לנו, אנחנו נודיע.
אלי אלאלוף: המשטרה אומרת שאין שום צורך לעשות את זה.
אלי כהן: אני מציע שגם בפציעה ברמה בינונית המשטרה תודיע למשרד הכלכלה.
אלי כהן: זה ייתן כלי נוסף לטיפול בתאונות, לא רק במוות.
<איילת לוי: מכיוון שאנחנו לא מומחים להגדרות של פציעות, הנוסח של רמת הפציעה יתואם.
<טובי בן שלום: אנחנו לא יכולים להחליף גורמים אחרים.
<טובי בן שלום: אנחנו אוכפים עבירות פליליות של גרימת מוות ברשלנות וחבלה חמורה ברשלנות.
אלי אלאלוף: אני מתחייב שהיועצת המשפטית תעשה את הבדיקות לקראת קריאה שנייה ושלישית.
<דוד גבריאלוב: הייתי מבקש להעיר משהו סמנטי.
<דוד גבריאלוב: אדוני היושב ראש אומר כל הזמן שהמטרה היא חינוכית.
אלי אלאלוף: לא השתמשתי במילה הזאת.
<דוד גבריאלוב: אי הענשה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה היא לא הענשה, הכוונה היא בטיחות.
<דוד גבריאלוב: אני בעד.
<דוד גבריאלוב: אני חושב שהיה כדאי לשנות את השם של החוק, להצמיד אותו יותר לכיוון של מה שאדוני היושב-ראש העלה, שזה באמת אי ענישה, כי הנוסח הזה כופה ענישה.
<דוד גבריאלוב: אתה אומר שהחוק הזה הוא בעצם צווים להפסקת עבודה.
<דוד גבריאלוב: על פניו זה נשמע ענישה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתבדקו את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: ברור שיש בזה חינוך, אבל במערכות האלו אני לא מעז להיות עד כדי כך פטרנליסט.
אילן גילאון: אני חושב שהבעיה המרכזית היא סדר העדיפויות בתוך החברה שלנו, מה קודם למה.
אילן גילאון: נדמה לי שהנציג של ארגון בוני הארץ לא מבין את רמת המגיפה שיש בדבר הזה.
אילן גילאון: זה מתאפיין ב-3 דברים: איך אנחנו לעומת מקומות אחרים בעולם שאנחנו רוצים להיות דומים להם, מה היא שרשרת המזון אצלנו, ולמה אנחנו מקדישים את העניין.
אילן גילאון: אין פה עניין של ענישה.
אילן גילאון: חוק הוא גם שפה.
אילן גילאון: בזמנים מסוימים החוק צריך לבטא את חומרת השפה שבה אנחנו מדברים.
אילן גילאון: פה נאמר על זכות הקניין.
אילן גילאון: בתור אדם שתומך בדמוקרטיה, זכות הקניין ברוכה, אבל היא איננה קדושה יותר מזכות האדם לחיות.
אילן גילאון: אני רוצה להגיד לך, אדוני, שכאשר רואים כל דבר באספקלריה של צמצום ההוצאות והגדלת הרווחים, זה נגמר בחיים של אנשים.
אילן גילאון: אני אתמוך בחוק הזה בכל מצב, משום שהוא בהחלט מטיב, למרות הערותיי, מבחינת הדחיפות וההרחבה של העניין.
אילן גילאון: אני אתמוך בחוק הזה, אבל לפי דעתי החומרה היא חומרה רבה מאוד מבחינת הביטוי שלנו כחברה למה קודם למה, למה האנשים האלה הם בסוף שרשרת המזון, מי הם האנשים שנפגעים במקום הזה.
אילן גילאון: אדוני לקח אותנו לסיור.
אילן גילאון: אנחנו מידי פעם נקראים למקומות ולאתרי בנייה.
אילן גילאון: אדוני לקח אותנו לסיור באופן משותף.
אילן גילאון: אדוני זוכר שחיפשנו את הרכז של האתר.
אילן גילאון: הוא גם ריכז אתר אחר.
אילן גילאון: המקום הזה היה מגדל בבל.
אילן גילאון: אנחנו מדברים על רצועה, על מעקה בטיחות?
אילן גילאון: כולם מדברים כמו במגדל בבל בשפות שונות.
אילן גילאון: האדם שריכז את האתר איננו יודע מה האנשים בקומה השלישית ליד מעקה הבטיחות עושים או אינם עושים.
אילן גילאון: זה מגדל בבל וסדום ועמורה.
אלי אלאלוף: הצעת החוק הזאת לא באה לפגוע מבחינה כלכלית באתרי הבנייה ובפרויקטים שהמדינה וכל אזרח ואזרח זקוקים להם.
אלי אלאלוף: לקבלנים יש אחריות לא פחות אידיאולוגית מאשר לנו כחברי כנסת ולכל אזרח ואזרח שזקוק לדיור.
אלי אלאלוף: יש לנו פער אדיר, ולמרות זאת אנחנו מקדמים הצעת חוק שתאפשר בטיחות טובה יותר, לא אופטימאלית.
אלי אלאלוף: אני מסכים עם אילן שאפשר עוד לשפר.
אלי אלאלוף: לא תהיה שום פגיעה.
אלי אלאלוף: אין בזה פגיעה כלכלית בקבלנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין כוונה.
אלי אלאלוף: אנחנו חושבים ש- 13 אלף אתרי בנייה יכולים להיות עם אחריות בנושא של הבטיחות.
אלי אלאלוף: חברים, אנחנו לא ממוטטים שום מערכת.
אלי אלאלוף: כל אחד מאיתנו יעשה את המיטב.
אלי אלאלוף: כל המערכות רוצות לשפר את תפקודן בנושא הבטיחות.
אלי אלאלוף: אני מודה לגופים, תמשיכו לעשות את העבודה הזאת.
אלי אלאלוף: אנחנו יכולים להציל את החיים של הרבה מאוד אנשים שמגיעים להתפרנס מזה על ידי זה שהם יעשו את זה בכבוד ובבטיחות הטובה ביותר.
דב חנין: אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש, ואת חבריי המציעים.
דב חנין: החוק הזה הוא חוק חשוב.
דב חנין: הוא באמת התחלה של התמודדות עם מצוקה שאנחנו צריכים להתמודד איתה.
דב חנין: אני לא הייתי בדיון, לכן אני מניח שהדברים עלו כאן.
דב חנין: אני מצטרף להצעות שהסגירה תיעשה על ידי המשטרה.
דב חנין: אני חושב שזה נכון יותר, יעיל יותר, אפקטיבי יותר.
אלי אלאלוף: לא על ידי המשטרה.
דב חנין: זאת דעתי.
דב חנין: זה שונה מהצעת החוק.
דב חנין: אני מצטרף לדברים במידה והם נאמרו, ואם הם לא נאמרו, אז הנה אני אומר אותם עכשיו.
דב חנין: אני חושב שהסגירה על ידי המשטרה היא יותר אפקטיבית נוכח העומס הבלתי אפשרי שיש על הפקחים.
דב חנין: אנחנו לא יכולים להטיל עליהם את האחריות הזאת, אנחנו צריכים פעולה מיידית.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על מוות או על פציעה בדרגה קשה זה חשש מהותי לעבירה פלילית, לכן סמכותה של המשטרה וכניסתה של המשטרה היא רק טבעית.
דב חנין: אני מציע שהסגירה תיעשה על ידי המשטרה.
דב חנין: אני מציע, אדוני היושב-ראש, שהפתיחה תיעשה לאחר אישור המפקח.
דב חנין: אני חושב שהפתיחה לא יכולה להיות אוטומטית, צריך להגיע מישהו לראות מה קרה שם, לראות למה התרחשה התאונה, במיוחד לראות שהדבר הזה שגרם לתאונה או אולי יש חשש שגרם לתאונה יתוקן לפני שהאתר הזה יופעל מחדש.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני ער לזה שפתיחה על ידי המפקח במצב עומס העבודה של המפקחים היא פתיחה איטית יותר מאשר 48 שעות, אבל זה אולי סוף סוף ייאלץ את משרד הכלכלה להגביר את מספר המפקחים.
דב חנין: אולי כתוצאה מהדבר הזה יהיו יותר מפקחים.
אלי אלאלוף: מפאת כבודכם אני לא רוצה להראות לכם את המכתב של נציבות שירות המדינה.
דב חנין: שהוא מביש.
דב חנין: אני מאוד מעריך את יכולת האיפוק של חברי חבר הכנסת בן ראובן.
דב חנין: אני לא מעלה על דעתי שבאיזה שהוא תחום אחר של החיים שלנו היה מצב שבו אנשים נהרגים ואין שר שנותן דין וחשבון.
דב חנין: שר הכלכלה מפקיר חיי אדם, אחראי למותם של חיי אדם, לכן עוד היום הוא צריך להתפטר מתפקידו, לפני שהוא ייצר פה עוד נזקים.
דב חנין: זה המינימום שצריך להיאמר על שר הכלכלה.
דב חנין: אני לא רוצה לחלק אחריות על כל מיני רשויות מדינה אחרות, בשביל זה יש שרים.
דב חנין: אני לא רב עם פקידים ולא עם נציגים.
דב חנין: יש שרים במדינת ישראל, יש להם אחריות פרלמנטרית שהם צריכים לשאת בה.
דב חנין: השר הכושל הזה חייב ללכת עוד היום, לא מחר.
דב חנין: אני אומר את הדברים רק למען הפרוטוקול.
דב חנין: אני בעד קידום הצעת החוק, אני בעד התיקונים שהצעתי.
אלי אלאלוף: יש לנו כמה שבועות לעשות השלמות לחוק לקראת שנייה ושלישית.
אילן גילאון: אני מכיר עוד כמה שרים שלא נותנים דין וחשבון על מותם של אנשים.
אלי אלאלוף: אני מודה לחברי הכנסת על האמון המלא.
אלי אלאלוף: חברים, תודה לכם, אנחנו נמשיך לשתף פעולה.
אלי אלאלוף: צהריים טובים, היום ה-21.6.2016, ט"ו בסיון התשע"ו, שעה 12:12.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על האיחור, כולו עלי.
אלי אלאלוף: הצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015 מ/947.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מיקי לוי, הצעה לסדר.
מיקי לוי: אני שומע שהגיעו לאיזה שהן הסכמות של ניוד מתנדבים בשעת חירום מגוף לגוף, אני מברך על כך, אני רק מבקש שההסכמה הזאת תיכנס ללשון החוק, כדי שיהיה ברור בזמן חירום שמוסכם על אותם גופים ניוד של אותם מתנדבים מגוף לגוף.
מיקי לוי: זה מה שאני מבקש.
<נועה בן שבת: ההוראות שמאפשרות היום את הניוד בשעת חירום הן הוראות מאוד מאוד כבדות.
אלי אלאלוף: תבהירי רק את הנושא.
<נועה בן שבת: אנחנו דיברנו בדיון הקודם על כך שבשעת חירום אפשר להגיד למתנדב, כמובן בהסכמתו: עד היום עבדת בגוף מסוים, עכשיו תלך למקום התנדבות אחר, תעשה שם פעילות, גם אם זה לא בתחום השירות הלאומי.
<נועה בן שבת: אפילו יכולים לגרוע לו מתנאי השירות, הכל בהסכמתו.
<נועה בן שבת: מודיעים לו על-מנת לקבל את ההסכמה שלו.
<נועה בן שבת: זה סעיף מאוד מורכב, קראנו אותו בדיון הקודם.
<נועה בן שבת: עכשיו עלתה הבקשה מצד גופי הביטחון.
<נועה בן שבת: הם אמרו: אל תיקחו מאיתנו אנשים אלא בהסכמתנו.
<נועה בן שבת: בהתחלה הם אמרו: אל תיקחו מאיתנו בכלל אנשים, עכשיו הם אומרים: אלא בהסכמתנו.
<נועה בן שבת: לכאורה זה נראה רעיון טוב, אבל אם אנחנו הולכים לגופים הביטחוניים, יכול להיות שצריך להוסיף גם בתי חולים.
<נועה בן שבת: אנחנו צריכים לראות מה רלוונטי בחירום.
<נועה בן שבת: גם מערכת הבריאות בחירום עומדת על הרגליים.
<נועה בן שבת: יכול להיות שיש עוד גופים.
מיקי לוי: יכול להיות שהעיקרון של ההסכמה צריך שיחול על כולם.
<שר-שלום ג'רבי: הנושא של משטרה, שב"ס ומד"א נכון שיהיה.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין מאיפה זה בא.
<שר-שלום ג'רבי: לפעמים אנחנו מתגברים את אותם במתנדבים שלנו.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא מציע לבוא עכשיו בפריסה רוחבית על כל המקומות האלה.
<שר-שלום ג'רבי: כל עניין וכל דבר לגופו.
<שר-שלום ג'רבי: כמו שאמרתי, זה צריך להיות בהסכמה של המתנדב.
<שר-שלום ג'רבי: באו לכאן משטרה, שב"ס ומד"א.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו בהחלט חושבים שזה נכון.
אלי אלאלוף: מי מחליט?
<שר-שלום ג'רבי: יש לנו נוהל של שעת חירום.
אלי אלאלוף: אם יש מצב חירום, מי מחליט לקחת מ-א' ולא מ-ב' או מ-ג'?
<שר-שלום ג'רבי: בשעת חירום אנחנו קשורים לפיקוד העורף.
<שר-שלום ג'רבי: יש לנו נציג של הרשות שיושב בפיקוד העורף ברמלה.
<שר-שלום ג'רבי: משם הם מקבלים הנחיות, עדכונים.
<שר-שלום ג'רבי: הם גם מתעסקים בנושאים המוניציפאליים, בדרישות מהעיריות.
<שר-שלום ג'רבי: לפי זה אנחנו מנסים לעזור.
<שר-שלום ג'רבי: זה הוכח.
<שר-שלום ג'רבי: אלפי מתנדבי השירות הלאומי-אזרחי במלחמת "צוק איתן" עזרו ובאו למקומות מסוימים כדי לתגבר.
<שר-שלום ג'רבי: כך אנחנו מבקשים שיישאר.
<ענת לייכטר: אני מצטרפת למה שנאמר.
<ענת לייכטר: אני רוצה לדבר על מערכת הבריאות כמשרד חיוני בשעת חירום, לא רק ככזאת שחייבת תגבור.
<ענת לייכטר: מה שקורב בפועל זה שהרבה מהמתנדבות לא מגיעות לשירות בכלל, על אחת כמה וכמה כשצריך תגבור.
<ענת לייכטר: סך הכל המערכת ממשיכה לעבוד 24/7.
אלי אלאלוף: זה מאוד הגיוני.
אלי אלאלוף: אנחנו צריכים רשימה, למרות שבמצב חירום הכל חירום.
אלי אלאלוף: אם המדינה מכריזה על מצב חירום, הכל נהיה חירום, אתם מכירים את זה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתשבו אחרי הישיבה הזאת, תביאו רשימה או תחומים, כדי שנדע מה זה חירום בהגדרה.
<דרור גרנית: אני רק אציין ואתייחס להערה של משרד הבריאות.
<דרור גרנית: אחת ההערות שלי בעקבות הישיבה הקודמת הייתה שצריך להכניס איזה שהוא נוסח שלא ייסוג מפני הסמכויות של חוק שירות עבודה בשעת חירום, שבו לשר הכלכלה יש סמכות להכריז על מפעל חיוני לשעת חירום.
<דרור גרנית: אז יש לו סמכות לגייס, גם בכפייה, את עובדיו של אותו גוף שמוכרז מפעל חיוני, וגם אנשים שהם חיצוניים לגמרי לאותו גוף.
<דרור גרנית: החידוד שאני ביקשתי לחדד פה זה שלא יהיה מצב דברים כזה שיגידו שהחוק הזה מייתר את הסמכויות של החוק ההוא.
<דרור גרנית: אם בתי החולים יוכרזו מפעל חיוני, יהיה לגמרי ברור שאפשר יהיה לגייס אליהם את עובדיהם, אנשים מבחוץ ומתנדבים.
אלי אלאלוף: למה זה לא יכול להישאר בסמכות השר שממונה על החוק?
<דרור גרנית: אנחנו רוצים שהרעיון של החוק הזה יישאר רעיון התנדבותי, וולונטרי.
אלי אלאלוף: אתה אומר שזה עובר למשרד הכלכלה שהוא זה שמכריז?
<דרור גרנית: כאשר מוכרז מצב חירום, ומצב החירום מוכרז על ידי שר הביטחון ועל ידי ראש הממשלה, תלוי במצב החירום, שר הכלכלה לפי החוק ההוא מוסמך להכריז על מפעל מסוים, כאשר מפעל יכול להיות פיזית מפעל מייצר, יכול להיות בית חולים, בית ספר וכל מקום עבודה שהוא.
אלי אלאלוף: אין לו היום תפקיד בנושא של השירות האזרחי הזה?
<דרור גרנית: בהקשר של שעת חירום יש לו תפקיד להכריז על מקומות מסוימים כמפעלים חיוניים.
אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו מכניסים פה סרבול.
אלי אלאלוף: יש פה שר אחראי.
<דרור גרנית: יש פה שתי מטריות שונות.
<נועה בן שבת: הצענו נוסח בעמוד 27, אבל מכיוון שאני מבינה שאתם רוצים לחדד עוד כמה דברים וגם יש לנו את הסוגיה של הסכמת הגופים החיוניים, אולי נחזור לנושא הזה בישיבה הבאה.
אלי אלאלוף: לי יש הערה כללית.
אלי אלאלוף: כפי שאתם יודעים, החוק אינו מתבשל רק בישיבות פה, אנחנו גם מקיימים דיונים עם הרבה גופים.
אלי אלאלוף: באחת הפגישות האחרונות הופתעתי לראות שאנשים לא מרגישים נוח להעלות את כל הנושאים שלהם, לא מרגישים נוח להתווכח עם מערכות כאלו ואחרות.