GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: חברת הכנסת נורית קורן, ברוכה הבאה.
אלי אלאלוף: גמרנו את נושא ההגדרות?
<ורד וייץ: רציתי להגיד רק משפט קצר לגבי הנושא הקודם.
<ורד וייץ: אנחנו מדברים למשל על רואה חשבון.
<ורד וייץ: יכול להיות רואה חשבון שכל עיסוקו היה חברות ולא התעסק בכלל בשום דבר שקשור לעובדים.
<ורד וייץ: האם מעצם הכותרת אנחנו ניתן לו את הגושפנקה להיות בודק שכר?
<ורד וייץ: לא.
<ורד וייץ: לכן יצירת קו ההתחלה המשותף לכולם מבחינת הידע הוא מאוד חשוב והכרחי.
<יזהר קנה: אבל גם בעריכת דין.
<יזהר קנה: עורך דין שהוא שלושים שנה בחברות, כשהוא מגיע לדיני משפחה לא עושים לו בחינות.
<ורד וייץ: גם עורך דין.
<ורד וייץ: אני קודם אמרתי את דעתי: כולם צריכים להיות בעלי הכשרה בנושאים של שכר עבודה וחוקי עבודה.
<ורד וייץ: אבל זה לעניין ההוא.
<ורד וייץ: לעניין ההגדרות יש לי שלוש הערות.
<ורד וייץ: ראשית ראיתי שבהגדרה של "ועדת מקצוע" יש חידוש בדמות משקיפים.
<ורד וייץ: אני לא מסכימה לרעיון של המשקיפים.
<ורד וייץ: ראשית אני לא הייתי רוצה שייצא תחת ידיה של הוועדה המוצר שנראה כמו מתן פריבילגיה למי שהפעילו לחצים.
<ורד וייץ: וכך זה נראה משום שהמשקיפים הם הנציגים של כל הפרופסיות שיושבות כאן לאורך כל הדיונים, ומנסות לשמור על הזכויות של החברים בהם.
<ורד וייץ: אני גם לא רואה שום הצדקה לזה.
<ורד וייץ: אני לא מבינה מה המעמד ומה הצורך במשקיפים האלה בכלל ובפרט כאשר מדובר בתקנות - -
אלי אלאלוף: אוקיי, זה ברור.
אלי אלאלוף: בואי נקבל תשובה, ברשותך.
<ורד וייץ: עוד משפט, ברשות אדוני, לעניין הזה.
<ורד וייץ: כאשר אנחנו מדברים על תקנות שעניינן הסילבוס, מוסד הלימודים שבו תיערך ההכשרה והבחינה – מה למשקיפים ולנושאים האלה?
<ורד וייץ: שנית, אם יש חשיבות לנושא המשקיפים אז אני רוצה שיהיו נציגים גם של הארגונים כהגדרתם בחוק: נציגים של ארגון העובדים המייצג את מספר העובדים הגדול במדינה ושל ארגוני מעסיקים, שלדעת השר, נוגעים לעניין.
<נעה בן שבת: הם נוגעים לוועדת מקצוע?
<נעה בן שבת: הם יכולים להגיד משהו על התחום המקצועי?
<ורד וייץ: אני סבורה שכן.
<ורד וייץ: אנחנו נוכל לומר לוועדת המקצוע לא פחות מאשר רואה חשבון או לא פחות מאשר נציג יועצי המס או נציג לשכת עורכי הדין, מה נדרש להיות בבחינה, כי אנחנו באים מהשטח ואנחנו יודעים מה צריך לבדוק.
<ורד וייץ: האמת היא שאני לא רואה הצדקה לנושא המשקיפים.
<ורד וייץ: אם משרד הכלכלה יראה לנכון לעשות הליך של שיתוף הציבור שיעשה הליך של שיתוף הציבור.
<ורד וייץ: משרד הכלכלה יודע לעשות את זה כמו משרדי ממשלה אחרים.
אלי אלאלוף: איך אנחנו נפתור את חוסר הייצוג של הכלכלנים, למשל?
<ורד וייץ: לא צריך בכלל.
<ורד וייץ: בשביל מה צריך משקיפים?
<ורד וייץ: בוועדת המקצוע?
אלי אלאלוף: את מסתפקת - - -
<ורד וייץ: ועדת המקצוע יכולה להתייעץ.
<ורד וייץ: אם היא רואה לנכון להתייעץ עם גורם כלשהו שתתייעץ.
<ורד וייץ: אבל בתקנות לתת להם מעמד?
<ורד וייץ: אדוני, אתמול קראתי את זה לראשונה - -
אלי אלאלוף: נציגי משרד הכלכלה, בבקשה.
<מיכאל אטלן: אני היועץ המשפטי של המשרד.
<מיכאל אטלן: אנחנו לא ממציאים את הגלגל.
<מיכאל אטלן: יש תקנות אחרות כמו למשל למורשה נגישות, מבנים ושירות, שגם שם זה נבנה על סמך חלופות של בעלי מקצוע אקדמיים שונים, כולל מהנדסים, מפוקחים, אדריכלים.
<מיכאל אטלן: גם שם יש ועדת מקצוע, וגם שם יש נציגות - -
<ורד וייץ: נציגות או משקיפים?
<מיכאל אטלן: מה?
אלי אלאלוף: אנחנו קראנו לזה "משקיף".
<מיכאל אטלן: אפילו חברוּת.
<ורד וייץ: אז יכול להיות ששם קבעו מנסיבות אחרות.
<ורד וייץ: אינני יודעת.
<ורד וייץ: אני לא בטוחה שאפשר ללמוד מתקנות מסוג אחד לתקנות האלה.
<ורד וייץ: אנחנו גם ראינו בתקנות אחרות, לפי החוק, שיש ייחודיות למטריה הזאת.
<ורד וייץ: כמעמד של משקיפים?
<ורד וייץ: זה כדי לרצות?
אלי אלאלוף: סיימת את הדברים?
<מיכאל אטלן: במועצת רואי חשבון שזה גוף של משרד המשפטים שמפקח על כל מה שקשור בראיית חשבון כולל הכשרה, כולל בחינות יש שישה נציגים של לשכת רואי החשבון בישראל שאותם השר ממנה לפי המלצת הלשכה.
<מיכאל אטלן: זאת אומרת אנחנו מכירים במקום שהוא לא פחות שזה המצב הקיים.
<מיכאל אטלן: אני לא מבין על מה הדבר.
אלי אלאלוף: אין התנגדות לנציגים או למשקיפים.
אלי אלאלוף: אני אישרתי.
<מיכאל אטלן: מאה אחוז.
<מיכאל אטלן: יש פה למעלה מאה אלף נציגים.
<ורד וייץ: רגע, אדוני - -
אלי אלאלוף: לא את לבד.
אלי אלאלוף: אמרת הערה אחת.
אלי אלאלוף: אמרת שלוש, ואנחנו בדיון אחרי שלוש.
אלי אלאלוף: אז אולי נחזור לארבע.
אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני גינדי.
<ירון גינדי: אני קודם כול רוצה להגיד שאני מתחבר לחלוטין למה שאמר נשיא לשכת רואי החשבון בנושא תקנות בודק שכר ולגבי המקצועות המפוקחים – יועצי מס, רואי חשבון ועורכי דין.
<ירון גינדי: אני חייב להגיד שאנחנו רואים בחשיבות של בודק השכר מעבר לחשיבות שלו למען ציבור העובדים; במדינת ישראל העובדים צריכים לקבל את כל מה שמגיע להם בחוק.
<ירון גינדי: אבל אנחנו רואים בבודק השכר מי שמגן אפילו על המעסיק כי האינטרס שלנו הוא שהמעסיקים ישלמו שכר כחוק ויעשו את הדברים שלהם כנדרש.
<ירון גינדי: כמובן, לעניין ועדת המקצוע – זה מבורך.
<ירון גינדי: השכל וההבנה לא נמצאים רק במקום אחד.
<ירון גינדי: העבודה והניסיון שלנו כמי שישקיף וייתן ערך מוסף גם לבחינות וגם לכל דבר אחר הוא לא יסולא בפז.
<ירון גינדי: אנחנו אלה שעושים את העבודה בשטח, אנחנו אלה שעושים את תלושי השכר.
<ירון גינדי: אנחנו מכירים את זה גם מצד העובדים שמגיעים אלינו, ואנחנו עושים להם החזרי מס מצד אחד ורואים את צד השכר ואת צד העובד; ואנחנו גם רואים את זה גם מצד המעסיק כשאנחנו עורכים תלושי שכר בכמויות עבור המעסיקים, ואנחנו כוללים את כל הפרמטרים שנדרשים בחוק.
<ירון גינדי: זאת העבודה שלנו.
<ירון גינדי: אנחנו לא יודעים לעשות שום דבר אחר.
<ירון גינדי: אפשר להגיד משהו בנוגע לבחינות?
אלי אלאלוף: אנחנו נגיע לזה.
אלי אלאלוף: את עדיין בהגדרות הכלליות?
<ורד וייץ: כן, אדוני.
אלי אלאלוף: אז הערה אחרונה, בבקשה, כי אני רוצה לעבור הלאה.
<ורד וייץ: בהגדרה של ועדת מקצוע נאמר שהיושב-ראש הוא המנהל.
<ורד וייץ: הגדרת "מנהל" היא "מנהל האגף להכשרה" או "עובד במשרד שהוא מינה לעניין התקנות".
<ורד וייץ: המשרד מוגדר כמשרד הכלכלה.
<ורד וייץ: המשמעות היא בסופו של דבר שעלול להיות מצב שבוועדת המקצוע לא יהיה נציג של אגף ההכשרה.
<ורד וייץ: כי אם מנהל אגף ההכשרה ימנה עובד המשרד שאיננו עובד אגף ההכשרה לא יהיה בוועדת המקצוע נציג של אגף ההכשרה.
<ורד וייץ: אני לא חושבת שאף אחד התכוון לזה.
<נעה בן שבת: למה שהוא ימנה?
<ורד וייץ: כתוב כאן.
<נעה בן שבת: למה שהוא ימנה לעניין התקנות האלה עובד שהוא לא עובד אגף ההכשרה?
<ורד וייץ: אני לא יודעת, אבל למה שניקח את הצ'אנס הזה?
<ורד וייץ: זה כל כך פשוט – עובד שהוא מינה לאגף ההכשרה.
<דיקלה חורש: אין מניעה מבחינתנו להגדיר כי זה בלאו הכי מה שיקרה בפועל.
<דיקלה חורש: אנחנו לא ממנים מישהו מסחר חוץ לוועדת משנה.
<ורד וייץ: אבל למה לא לכתוב את זה?
<דיקלה חורש: אין מניעה מבחינתנו להבהיר את זה.
<ורד וייץ: תכתבו את זה.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז אנחנו נרשום את ההערה הזאת.
<ורד וייץ: עוד הערה קצרה.
אלי אלאלוף: מה קרה פה היום?
אלי אלאלוף: אני רואה שיש יצירתיות למרות הפגרה.
<ורד וייץ: בוודאי.
<ורד וייץ: לכבוד הוועדה הזאת וזכויות העובדים אנחנו תמיד יצירתיים ומלאי מרץ.
<ורד וייץ: בהגדרת כלכלן כתוב בסוף: "או בעל תואר אקדמי שהוא שווה ערך שהוכר על-ידי משרד החינוך".
<ורד וייץ: רציתי רק לשאול - -
<נעה בן שבת: אמרנו שיוכר על-ידי משרד הכלכלה.
<ורד וייץ: משרד החינוך זה נכון או שצריך להיות המועצה להשכלה גבוהה?
<ורד וייץ: כי אנחנו מדברים על תואר אקדמי.
<מיכאל אטלן: לא זה ולא זה.
<מיכאל אטלן: זה הוכר על-ידי המנהל.
<ורד וייץ: אני לא יודעת.
<ורד וייץ: זה חלק מהגדרת כלכלן, כפי שזה מופיע אצלי.
<ורד וייץ: "כלכלן או בעל תואר אקדמי שווה ערך לתואר אקדמי בישראל".
<ורד וייץ: כן, זה כלכלן שבא עם תואר מחו"ל.
<נעה בן שבת: תואר אקדמי כאמור; תואר אקדמי בכלכלה.
<ורד וייץ: אבל מה למשרד החינוך ולתואר אקדמי מחו"ל?
<נעה בן שבת: הורדנו את משרד החינוך.
<נעה בן שבת: חשבנו שאולי הם יוכלו לעזור כי הם עושים השוואה של דירוגי שכר.
<ורד וייץ: אבל כאן זה לעניין התואר.
<ורד וייץ: מי מאשר תואר של כלכלן מחו"ל?
<נעה בן שבת: חשבתי שכתבתי שם חלופה של משרד הכלכלה והתעשייה.
<נעה בן שבת: זה לא מופיע אצלך?
<ורד וייץ: אני לא רואה.
<ורד וייץ: אבל זה לא זה ולא זה.
איציק שמולי: גם משרד הכלכלה לא מכיר בתואר הזה.
<ורד וייץ: הוא לא מאשר תואר אקדמי מחו"ל.
<נעה בן שבת: ההערה הזאת באה מהמועצה להשכלה גבוהה.
<נעה בן שבת: נציג המועצה להשכלה גבוהה אמר – אתם אומרים, כלכלן שקיבל תואר אקדמי מישראל.
<נעה בן שבת: מה אם יבוא לכם איזשהו כלכלן בעל שם מהרווארד שירצה להיות בודק שכר?
<נעה בן שבת: אתם תזרקו אותו?
<נעה בן שבת: אז אמרנו, טוב, בואו נדבר על שקילות תארים.
<נעה בן שבת: משרד החינוך אמר שהוא לא עושה שקילות תארים לתוכן התואר, אלא רק לדרגה בשכר.
<נעה בן שבת: לכן הוא אמר שראוי שהמשרד, כפי שהוא עושה בתקנות אחרות, שבהן יש חקיקה אחרת שמפנה לכל משרד ומשרד, המשרד שלכם יבחן האם התואר הוא שקול.
<נעה בן שבת: לא האם התואר האקדמי הוא שקול, אלא האם התואר מקובל לצורך העניין.
<מיכאל אטלן: זה בעצם הכרה בתעודה ספציפית.
<מיכאל אטלן: זה לא הכרה במסלול כמו שהמועצה להשכלה גבוהה מכירה.
<מיכאל אטלן: פה אתה בודק את ההכשרה של בן אדם, ומכיר בו או לא מכיר בו.
<נעה בן שבת: צריך להגיד אולי: התואר הוכר לעניין סעיף זה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, סיכמנו את הנקודות שרצינו?
<נעה בן שבת: "הוכר לעניין זה", ברור.
<נעה בן שבת: זה לא שעכשיו נתחיל להכיר בתארים או במסלולים בחו"ל.
<ורד וייץ: וזה על-ידי משרד הכלכלה?
<קריאה: אפשר לדייק שזה על-ידי המנהל.
<יזהר קנה: רק הערה להגדרת "רואה חשבון".
<יזהר קנה: משרד המשפטים רוצה לשנות את ההגדרה, אז תהיו מודעים שאם יהיה שינוי תוכלו לשנות כאן.
<נעה בן שבת: סליחה, ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים רוצה לשנות את ההגדרה?
<איילת הוכמן: שוב, אני אחזור – לא ידוע לי.
<איילת הוכמן: אני אבדוק, אבל לא נמסר לי דבר כזה.
<יזהר קנה: ככל שידוע לי, יש הצעה לשינוי חקיקה.
<נעה בן שבת: אם הייתה הצעה לשינוי חקיקה היינו שמחים לקבל אותה עוד לפני הדיון.
<נעה בן שבת: אפשר גם אחרי הדיון אם הוא לא יסתיים - - -
אלי אלאלוף: לאור ההערה של אדוני משרד המשפטים יעשה בדיקה נוספת, ואנחנו נדע לקבל את זה בזמן.
<נעה בן שבת: הדברים שאני אומרת - - -
אלי אלאלוף: נמשיך, בבקשה, לסעיף 2.
<נעה בן שבת: (המשך הקראה): (4) מבקר פנימי כמשמעותו בחוק הביקורת הפנימית התשנ"ב-1992, אם שוכנעה ועדת קבלה כי עסק – ואני מציעה להוסיף את המילים, כפי שהערת קודם – בתחומי שכר עבודה או חוקי העבודה - -
<ורד וייץ: זה צריך להיות "ו".
<ורד וייץ: למה "או"?
<ורד וייץ: בכל מקום צריך להיות "שכר עבודה וחוקי עבודה".
<נעה בן שבת: - - במסגרת עיסוקו בהיקף עבודה נדרש.
<נעה בן שבת: (5) כלכלן, יועץ מס מייצג או מי ששימש בעבר מפקח עבודה –אם ועדת הקבלה שוכנעה כי עסק במסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה בהיקף עבודה נדרש.
<נעה בן שבת: (ב) ועדת קבלה רשאית לבחון את התקיימות התנאים על בסיס מסמכים בכתב או לדרוש ריאיון עם המועמד.
<נעה בן שבת: האפשרות, גם לפי בקשת לשכת רואי החשבון, לאפשר גם בחינה בכתב של המסמכים ולא לדרוש בכל מקרה ריאיון עם המועמד, לפי שיקול דעתה של ועדת הקבלה.
אלי אלאלוף: זאת גמישות שחשבנו לנכון להשאיר את זה לוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים רק בסעיף 2.
<ורד וייץ: בסעיף (ב) – "ועדת קבלה רשאית לבחון את התקיימות התנאים" – האם לא צריך לומר "תנאים לפי סעיף 40 לחוק"?
<נעה בן שבת: כאמור בסעיף קטן (א).
<ורד וייץ: יכול להיות שזה צריך להיות לפי 40(א).
<נעה בן שבת: החידוד של סעיף 40(א) הוא כדי להבהיר לצורך התקיימות התנאים לא לפי 40(א).
<ורד וייץ: אני לא בטוחה.
<ורד וייץ: אני זוכרת שאתמול בדקתי, פשוט לא הצלחתי להדפיס את זה.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שמקצוע או תואר אקדמי מתאים לעניין סעיף 40(א).
<נעה בן שבת: סעיף 40(א) אומר שאפשר לקבוע בעל מקצוע או בעל תואר אקדמי שהשר, באישור הוועדה, קבע כי הוא מתאים לצורך הכרה בו כבודק שכר מוסמך בהתחשב בתחומי ידע הנרכשים באותו מקצוע וכולי.
<נעה בן שבת: הרי כאן יש אמירה של השר שאלה המקצועות, ואלה תחומי הידע שנרכשים במקצוע.
<ורד וייץ: אני אומרת בכנות, אני לא בטוחה.
<ורד וייץ: אני קראתי את זה אתמול, ואין לי, לצערי, הנוסח של החוק בפני, אבל נדמה לי שצריך לחשוב אם זה לא צריך להיות לפי 40(א).
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה בסדר.
אלי אלאלוף: יש במשרד הכלכלה הערה לעניין המשפטי הזה?
<יזהר קנה: אם אני מבין נכון, אדם שקיבל רישיון רואה חשבון, והוא בעל רישיון, עכשיו יש הגדרות בחוק – הוא צריך ללמוד, הוא צריך בחינות.
<יזהר קנה: הוא חייב להיות כמדומני מעל גיל 23.
<יזהר קנה: ואם יש לו רישיון, והוא רק חצי שנה בעל רישיון אז לא יוכל להיות בודק שכר כי אין לו ותק של היקף העבודה הנדרש?
<יזהר קנה: כלומר הוא יכול להיות רואה חשבון של בנק הפועלים, אבל הוא לא יכול להיות בודק שכר.
<נעה בן שבת: אם הוא לא עסק בהיקף עבודה נדרש הוא לא יוכל להיות.
<איריס שטרק: זה אחד מתנאי הסף שעליו הצבעתי קודם בתקנות.
<איריס שטרק: דובר על תקופה מלאה של שמונה עשר חודשים שהפסיקו, ועכשיו התנאים הוקשחו כששמונה עשר חודש לא מפסיקים.
<נעה בן שבת: כמו שאמרתי אני לא ראיתי את זה בנוסח הקודם, ואת לא הראית.
<נעה בן שבת: זה לא דובר כאן.
אלי אלאלוף: יש למשרד הכלכלה עמדה?
<מיכאל אטלן: אני הרי קרוע.
<מיכאל אטלן: אני ייצגתי את המשרד בתקנות הקודמות.
<מיכאל אטלן: לכן אני לא יכול להגיד שאני לא יכול לחיות גם עם נוסחים קודמים.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אנחנו מקדמים את התקנות שלכם, אז תחליטו.
אלי אלאלוף: אל תגידו, תיתנו לנו להחליט, ואחר כך אתם לא עומדים מאחורינו.
<מיכאל אטלן: אם יכול לעזור לוועדה - - - זה בסדר.
<מיכאל אטלן: אם לא אז - - -
אלי אלאלוף: מה אתם מעדיפים?
<איריס שטרק: אנחנו רוצים את מה שהיה.
<איריס שטרק: היה כתוב "במשרה מלאה במשך שמונה עשר חודשים לפחות".
<איריס שטרק: הייתה גם האפשרות הזאת.
אלי אלאלוף: זה יהיה טוב גם למקצועות האחרים?
אלי אלאלוף: אתם עומדים בזה?
<מיכאל אטלן: זה לא היה במקצועות האחרים.
אלי אלאלוף: אני לא בעד לעשות איפה ואיפה.
<מיכאל אטלן: אני יכול לכבד גם את זה.
<מיכאל אטלן: הרציונל של הפשרות בפעם הקודמת שבאנו לכנסת נבעו מזה שהמחוקק הראשי נתן אינדיקציה להעדפה מסוימת בכך שהוא נתן בהוראת השעה לרואי החשבון.
<מיכאל אטלן: לכן כשבאנו להתקין את התקנות היינו מוכנים ללכת לקראת רואי החשבון בנקודות מסוימות.
<מיכאל אטלן: יחד עם זה העמדות התחלפו והשתנו, ואני מכבד את זה לגמרי, ואין לי שום בעיה עם זה.
<מיכאל אטלן: אני רק אומר שאם יכול לעזור להעברת התקנות – שזה העיקר והחשוב, כי אם התקנות לא יעברו אז גם הוראת השעה תפוג לחלוטין, ואף אחד לא ייצא מזה נשכר – אז אם יכול לעזור - - -בבקשה.
אלי אלאלוף: יש פה נקודה ספציפית – הניסיון בעבודה של שמונה עשר חודשים.
אלי אלאלוף: אם הוא טוב, ואולי חברי חברי הכנסת יביעו עמדה.
אלי אלאלוף: אם זה טוב אז טוב לכל המקצועות.
איציק שמולי: אני לא בטוח לגבי הכלכלן.
אלי אלאלוף: איפה זה בעייתי?
אלי אלאלוף: מה דעתך, נורית?
נורית קורן: אני חושבת שכן.
נורית קורן: לכולם אותו דבר.
אלי אלאלוף: אני בעד לכולם.
<נעה בן שבת: יש טעות בטבלה.
<נעה בן שבת: בהיקפי העבודה הכלליים זה מדורג.
<נעה בן שבת: ככל שהיקף המשרה יותר קטן מספר החודשים הוא יותר ארוך.
<נעה בן שבת: החל מעשרים וארבעה חודשים בהיקף משרה של שלושים ושש שעות.
<נעה בן שבת: אז לכאורה שמונה עשרה שעות היה המדרגה העליונה, כלומר משרה מלאה מצד אחד אבל שמונה עשרה שעות.
נורית קורן: שמונה עשר חודשים.
<נעה בן שבת: סליחה, שמונה עשר חודשים של משרה מלאה.
<נעה בן שבת: נגיד, ארבעים ושתיים שעות ושמונה עשר חודשים.
<נעה בן שבת: אפשר להוסיף מדרגה כזאת לכולם.
אלי אלאלוף: איציק, מה אתה אומר?
<נעה בן שבת: אבל זה לא אומר חצי שנה, כמו שאמרו, לרואי החשבון.
<נעה בן שבת: רואה החשבון שעסק חצי שנה צריך להתכבד ולחכות שנה וחצי.
<מיכאל אטלן: זה לא בהכרח כולם או רק רואי החשבון.
<מיכאל אטלן: אני מקבל את ההבחנה בין מקצועות שיש להם דין משמעתי סטטוטורי משלהם לעומת מקצועות אחרים.
נורית קורן: העלינו פה עוד נקודה, ששמונה עשר חודשים יכולים להיות לפחות תשעה חודשים רצופים.
<מיכאל אטלן: אבל לאלה שנמצאים תחת דין משמעתי וסטטוטורי.
נורית קורן: לכולם.
<מיכאל אטלן: כלומר מהבחינה הזאת זה לא נכון שכולם אותו דבר.
<מיכאל אטלן: זה לא או רואה חשבון או כל היתר; זה או מקצועות מפוקחים עם דין משמעתי משלהם וכל היתר - - -
<נעה בן שבת: גם מהבחינה הזאת רק פה, רק בהיקף.
<מיכאל אטלן: כי זה בסף.
<מיכאל אטלן: זה אומר שהיית במקצוע, עברת תקופה מסוימת ולא הסתבכת עם הפיקוח מעליך - -
נורית קורן: זאת אחת מהתקנות, שאין לו עבירת משמעת.
<מיכאל אטלן: אבל לגבי כלכלן, למשל זה לא.
נורית קורן: כלכלן לא מפוקח.
אלי אלאלוף: הייתם הולכים על הפשרה או על הדיוק הזה של משרד הכלכלה?
<רועי כהן: המקצועות המפוקחים גם עוברים התמחות, חברת הכנסת נורית קורן.
<רועי כהן: אנחנו היחידים שעוברים התמחות - -
נורית קורן: הכלכלן - - -
<רועי כהן: מי שעובר התמחות - - - מבקר פנימי.
אלי אלאלוף: יש הצעה דרסטית – למה להשאיר את הכלכלנים בתקנה הזאת?
נורית קורן: אדוני היושב-ראש, הם מדברים פה גם על חשבי שכר שגם הם לא מפוקחים.
<נעה בן שבת: אבל גם הם עוברים קורס.
<יזהר קנה: אנחנו לא מבינים למה הרחיבו את המספר.
<יזהר קנה: שנבין, רואי חשבון, עורכי דין, יועצי מס ומבקרי פנים – יש כמאה אלף איש במדינת ישראל.
<יזהר קנה: זאת אומרת אם אתה משאיר את המגרש רק אצלם זה מגרש של מאה אלף בעלי רישיונות.
<יזהר קנה: זה לא מצב שאמרת, רק מקצוע אחד, ואז אני מפחד שיהיה פה ריכוז.
<יזהר קנה: עורכי דין ורואי חשבון לבד זה מעל תשעים אלף איש.
<ירון גינדי: עוד דבר, אדוני, רואי חשבון, יועצי מס, עורכי דין – המקצועות המפוקחים שיש להם רגולטור – כולנו עוברים התמחות.
<ירון גינדי: זה אומר שיש יועץ מס, רואה חשבון או עורך דין מעלינו במשך שנה או שנתיים שמפקח על העבודה שלנו לפני שקיבלנו רישיון.
<ירון גינדי: וגם אחרי שקיבלנו רישיון יש לנו רגולטור מאוד חזק.
אלי אלאלוף: בנושא הזה אני מבקש להשאיר לנו אפשרות להתייעצות מחוץ לישיבה בין משרד הכלכלה לבין הוועדה.
<ירון גינדי: עוד דבר לעניין ההגדרות.
אלי אלאלוף: חזרת להגדרות?
<ירון גינדי: אתה לא בהגדרות?
אלי אלאלוף: לא, אני בסעיף 2.
<ירון גינדי: של סעיף 2.
<ירון גינדי: בסעיף (5) כתוב: "כלכלן, יועץ מס או מי ששימש בעבר מפקח עבודה".
<ירון גינדי: אני רוצה שליועצי המס יהיה כמו לעורכי הדין ורואי החשבון.
<ירון גינדי: אנחנו מקצוע מפוקח עם רגולטור.
<ירון גינדי: למה אנחנו באותה שורה עם כלכלן ומפקח עבודה?
אלי אלאלוף: איזה מפקח עבודה?
אלי אלאלוף: למשל בבניין?
<נעה בן שבת: מפקח עבודה שעסק בתחומי שכר עבודה או חוקי עבודה.
<נעה בן שבת: אבל גם יועץ המס המייצג יצטרך לעמוד בתנאי שעסק במסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה.
<ירון גינדי: אותם תנאים של זמן עבודה - -
<נעה בן שבת: אלה לא אותם תנאים כי אצל עורכי דין מדובר בדיני עבודה, ולגבי רואי חשבון לא הוגבל תחום העיסוק הקודם.
<נעה בן שבת: לגבי מה שעכשיו – כלכלן, יועץ מס מייצג ומי שהיה בעבר מפקח עבודה – נדרש - - - בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה.
נורית קורן: אבל גם יועצי המס נדרשים לחוקי עבודה.
<נעה בן שבת: יועצי המס יכולים לעסוק בזה, והם יכולים לעסוק בעניינים אחרים לחלוטין.
נורית קורן: אבל רובם- - -
<נעה בן שבת: אתה רוצה להפריד את הסעיף בשביל הנראות, אבל זה לא משנה מבחינת התנאים.
אלי אלאלוף: תביעו עמדה ברורה, בבקשה, משרד הכלכלה.
<חופית ולר: אין בעיה להפריד את זה לסעיף נפרד, אבל במהות הם יצטרכו לעמוד באותן דרישות של עיסוק בתחומי שכר עבודה, חוקי עבודה והיקף עבודה נדרש.
<חופית ולר: זאת רק סמנטיקה.
<מיכאל אטלן: נותרה תקלה קטנה.
<מיכאל אטלן: בפסקה (2) של סעיף 2 שמדבר על רואה חשבון: "אם שוכנעה ועדת הקבלה כי עסק בראיית חשבון או בחשבות בהיקף עבודה" – פה יכול להיות שייכנס לתחום מי שעסק רק בראיית חשבון בלי להתעסק בביקורת שכר.
<מיכאל אטלן: לעורכי הדין לא נתנו את זה.
<מיכאל אטלן: זה צריך להיות עורכי דין בדיני עבודה.
<מיכאל אטלן: לכן פה זה ראיית חשבון שעסק בביקורת שכר.
אלי אלאלוף: אז אנחנו מוסיפים את ההערה של עורך דין אטלן.
אלי אלאלוף: עוד משהו לסעיף 2?
<יזהר קנה: למען הסדר הטוב צריך להבדיל את ההבדלים במקצוע.
<יזהר קנה: כי כאשר אתה עוסק בביקורת אז 98% מהמקרים זה גם בשכר.
<יזהר קנה: אם אתה רואה חשבון של בית ספר או רואה חשבון של עסק אז בהגדרה אתה בודק את השכר.
<יזהר קנה: אצל עורכי הדין מכיוון שיש הפרדה בין דיני עבודה, דיני משפחה, דיני ניירות ערך וכדומה, מי שעוסק בדיני ניירות ערך לא בהכרח יתעסק בדיני משפחה; מי שעוסק בביקורת בראיית חשבון, עצם זה שהוא עוסק בביקורת זה נכנס אוטומטית פנימה.
<יזהר קנה: לכן אני מבקש להשאיר את זה כמו שזה.
<מיכאל אטלן: לכן אין בעיה לכתוב "רואה חשבון שעסק בביקורת".
אלי אלאלוף: אני מבקש אחרי הישיבה להשלים גם את - - -
<יזהר קנה: ראיית חשבון זאת ביקורת.
<יזהר קנה: זאת ההגדרה בחוק.
<נעה בן שבת: אבל יש לנו ראיית חשבון או בחשבות – האם אנחנו צריכים את שתי האפשרויות?
<נעה בן שבת: ויש דבר שלישי שאתה אומר שהוא ביקורת שכר.
<נעה בן שבת: אני יכולה להגיד: "כי עסק בביקורות שכר במסגרת ראיית חשבון".
<איריס שטרק: לא, במסגרת ביקורת שכר.
<איריס שטרק: ביקורת.
<איריס שטרק: ראיית חשבון שווה ביקורת בחוק.
<נעה בן שבת: אז הוא עסק בביקורת בראיית חשבון.
<איריס שטרק: המילה ראיית חשבון היא ביקורת.
<איריס שטרק: אין משהו אחר.
<נעה בן שבת: "עסק בביקורת בראיית חשבון" ולהוריד את המילה "חשבות".
אלי אלאלוף: המושג "ביקורת" מיותר פה.
אלי אלאלוף: רואה חשבון כבר עוסק בביקורת.
<נעה בן שבת: כל רואה חשבון עוסק בביקורת?
<יזהר קנה: ראיית חשבון זה ביקורת.
<יזהר קנה: ההגדרה בחוק רואה חשבון של ראיית חשבון, בביקורת.
אלי אלאלוף: מי שבמהות שלו הוא רואה חשבון הוא עוסק בביקורת.
אלי אלאלוף: לא צריך להוסיף את המילה.
<נעה בן שבת: "עסק בביקורת".
<נעה בן שבת: "רואה חשבון אם שוכנעה ועדת הקבלה כי עסק בביקורת בהיקף עבודה נדרש".
אלי אלאלוף: ברגע שהוא במקצוע רואה חשבון עוסק בביקורת.
אלי אלאלוף: זאת המהות שלו.
אלי אלאלוף: כמו רופא שצריך לטפל באדם.
<נעה בן שבת: אני חושבת שצריך לבדוק את הנושא הזה.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיש רואי חשבון - - -
אלי אלאלוף: אז תבדקי.
אלי אלאלוף: לא מפריע לי שהנושא ייבדק.
<מיכאל אטלן: אם אנחנו קוהרנטיים ודורשים מהם את הבחינה אז אני שקט לגמרי.
אלי אלאלוף: לבחינה עוד לא הגענו.
<יעקב ישראלי: אני מהסגל המקצועי בלשכת רואי החשבון בישראל.
<יעקב ישראלי: ברגע שכבוד היועצת המשפטית הפנתה לנושא של חוק רואי החשבון זה בסדר.
<יעקב ישראלי: שם מוגדר "ראיית חשבון" כי פירושו: "בדיקתם, ביקורתם או אישורם של כל מאזן חשבון, רווח והפסד, חשבון הכנסות והוצאות וכל מה שנתייחד בחוק לגבי רואי חשבון".
<יעקב ישראלי: כך שההגדרה היא מסכימה - - -
אלי אלאלוף: הוא הזכיר.
אלי אלאלוף: זאת המילה השנייה שם.
<נעה בן שבת: אם אני עוסקת במאזנים אני לא יודעת שום דבר - -
<יעקב ישראלי: אני בודק את השכר.
<יעקב ישראלי: אני בודק את כל הדוח הכספי בכללותו, ולכן אני נותן על זה חוות דעת.
<יעקב ישראלי: אני נותן הפרשות.
<יעקב ישראלי: לכן ההגדרה היא "נכסיו" ולא צריך לייחד רק לנושא ביקורת.
אלי אלאלוף: עוד מישהו רצה?
אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים את הישיבה בעוד שבע דקות.
<ורד וייץ: אני רואה עכשיו שרואי חשבון הם היחידים שלגביהם אין דרישה שהם עסקו בעבודה שלהם בתחום של שכר עבודה ודיני עבודה.
<ורד וייץ: האמת היא שזה לא משנה אם יהיה כתוב "ביקורת" או איך שזה יהיה כתוב מבחינת הגדרת המקצוע שלהם - -
אלי אלאלוף: אז בשביל מה שמנו אחר כך בחינה?
<ורד וייץ: אבל אצל כל האחרים כן כתוב.
<ורד וייץ: רק אצלם לא.
<ורד וייץ: אצל כל בעלי המקצוע האחרים נדרש לעסוק לפחות גם בתחום הזה.
<יזהר קנה: אבל נדרש שהם יעשו ביקורת.
<ורד וייץ: אחרת לא עוזר לנו - - -
<ורד וייץ: סליחה, מה עוזר לנו שרואה חשבון עסק בביקורת כהגדרתה בחוק - -
אלי אלאלוף: בישיבה הזאת כל אחד מדבר על המקצוע של השני.
<ורד וייץ: אני רוצה שיהיו בודקי שכר כמו שצריך.
<ורד וייץ: אני מדברת מהמקום הזה.
<ורד וייץ: לא משנה אם היה לי כתוב שם "אינסטלטור".
<ורד וייץ: זה מבחינתי היה אותו דבר.
<יזהר קנה: תודה רבה.
<ורד וייץ: לא, זה לא משנה - -
<יזהר קנה: סלחי לי, גברתי.
<יזהר קנה: את פשוט לא מבינה מה זה מקצוע ראיית החשבון.
<יזהר קנה: את לא מבינה מה זה המקצוע, מהי ההכשרה - -
<ורד וייץ: תרשה לי.
<ורד וייץ: סליחה - -
<יזהר קנה: - - מהן הבחינות, מהו העיסוק.
<ורד וייץ: לפני שאתה אומר שאני לא יודעת אולי תקשיב לי.
<יזהר קנה: לפי איך שאת מדברת את לא מבינה מה זה מקצוע ראיית החשבון.
<ורד וייץ: אולי אתה לא מבין מה אני אומרת.
<יזהר קנה: לצערי הרב, אני מבין היטב.
<ורד וייץ: אתה לא.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמור על כבוד - - -
<יזהר קנה: גם אני רוצה לשמור על כבודה.
<ורד וייץ: יכול היה להיות כתוב פשוט "עורך דין".
<ורד וייץ: עורך דין לומד, עורך דין עובר הכשרה - -
<יזהר קנה: אבל כתוב פה "ראיית חשבון".
<יזהר קנה: זה מה שכתוב בחוק.
<יזהר קנה: מה זה בודק שכר?
<יזהר קנה: בודק.
<יזהר קנה: ראיית חשבון, מה זה?
<יזהר קנה: בדיקתם.
<יזהר קנה: אותה מילה.
<ורד וייץ: אז שיהיה כתוב "עושה ביקורת - - -.
אלי אלאלוף: אוקיי, שמענו אותך.
<ורד וייץ: סליחה, עוד לא אמרתי מה שאני רוצה להגיד.
אלי אלאלוף: אמרת.
<יזהר קנה: - - -
אלי אלאלוף: אמרת שלא תיקחי שבע דקות, אבל את לוקחת.
<ורד וייץ: זה לא משנה שכתוב "ביקורת".
<ורד וייץ: הוא עושה ביקורת בתחום של דיני עבודה, בתחום עובדים.
<ורד וייץ: תחום החברות לא מעניין אותנו.
<ורד וייץ: זה לא רלוונטי.
<ורד וייץ: כמו עורך דין שעוסק בפלילים - -
<ורד וייץ: אני אומרת שצריך חוק לגבי בעלי המקצוע האחרים.
<ורד וייץ: כמו בעלי מקצוע האחרים שנדרש כחלק מתנאי הסף שהם יהיו בעלי ותק מקצועי בתחום שכר עובדים ודיני עבודה, אותו דבר צריך להיות לגבי רואי חשבון.
<ורד וייץ: משום שאם רואה חשבון עבד בתחום של חברות זה לא רלוונטי.
נורית קורן: אני רוצה לדעת אם יש לנו פה ערעור על הוועדה ברגע שהיא בודקת את כל הניירת על עניין של התאמה.
נורית קורן: אין לנו סעיף כזה.
<נעה בן שבת: לא קבעו השגה כזאת.
נורית קורן: אין פה שום השגה שאפשר להשיג רק על עניין הניירת עוד לפני שמתחיל הקורס.
נורית קורן: כי על הקורס ועל המבחן יש, אבל רק על הניירת אני לא רואה שיש השגה.
<מיכאל אטלן: יכול להיות שסעיף הערר "רואה עצמו נפגע לפי תקנות אלה"?
נורית קורן: אני רוצה עוד ברגע שבדקתם את הניירת.
<נעה בן שבת: אבל ועדת הקבלה בודקת את הניירת.
אלי אלאלוף: איך אנחנו יכולים?
<נעה בן שבת: עורך דין אטלן שיגידו על כל החלטה בערר.
נורית קורן: בערר?
אלי אלאלוף: אני מציע שנרשום את זה כדי להעביר את זה לסעיף של הערר, ונדאג ששם נבדוק גם את ההרכב וגם את ההתייחסות לסעיף.
אלי אלאלוף: זה ייכלל בערר.
<קריאה: אני ממשרד הכלכלה.
<קריאה: כתוב כאן: "כמי שבמסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה" בסעיף 5 שדיברתם עליו כרגע.
<קריאה: אם משרד יועץ מס במסגרת עבודתו עושה תלושי שכר לעסקים ולעובדים זה אומר שהוא עסק בתחומי שכר עבודה?
נורית קורן: כן, הוא מכין משכורות.
<קריאה: רואי חשבון כל ביקורת שהם עושים זה ביקורת על הכול.
<קריאה: אני לא מבין מה רוצים מהם.
אלי אלאלוף: עורך דין אטלן, יש תגובה למה שהוא אמר?
<קריאה: התשובה שלנו היא כן.
<קריאה: זה כולל.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נסיים את הישיבה ברגע זה.
אלי אלאלוף: יש לנו ישיבה אחר כך אז שיהיה לנו זמן להתכונן.
אלי אלאלוף: אנחנו מיד עם החזרה מהפגרה נקיים דיון המשך.
אלי אלאלוף: אז נקווה שגם נוכל להגיע להצבעה.
<מיכאל אטלן: יש אפשרות להצהיר משהו לפרוטוקול?
<מיכאל אטלן: ההארכה של הוראת השעה שאישרנו בפועל אני אישרתי על בסיס משפטי רעוע, ואני מצהיר על זה בפני הפרוטוקול.
<מיכאל אטלן: הבסיס המשפטי של ההכרה שאנחנו מכירים באישורים של רואי חשבון החל מסוף שמונה עשר החודשים של הוראת השעה היא נוחה לכולם, אבל הבסיס המשפטי שלה בעייתי.
<מיכאל אטלן: אני מבין מזה שאנחנו לא מסיימים היום; אני מבין שאתה מצהיר שיש דיון בקרוב.
<מיכאל אטלן: כל עוד יש צפי לדיון בקרוב אני עוד איכשהו אמשוך עוד קצת זמן כי משכתי כל כך הרבה זמן.