GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועה בן-שבת: מתנדב המשרת חמישה ימים בשבוע, זכאי ל-22 ימי חופשה לכל שנת שירות, שייחשבו חלק מהשירות ואם הוא משרת שישה ימים בשבוע, זכאי ל-26 ימי חופשה לכל שנת שירות, שייחשבו חלק מהשירות".
מירב בן ארי: זה עם חגי ישראל?
מירב בן ארי: גם חגי ישראל וגם 22 יום?
<נאדר אלקאסם: הוא יכול לקבל יותר מעובד בשירות המדינה?
<נועה בן-שבת: זה לא קשור לעובד.
<נאדר אלקאסם: אצלנו העובדים לא מקבלים את זה.
<נועה בן-שבת: הוא מקבל תנאים של מתנדב והוא לא נמצא ביחסי עובד ומעביד.
<נועה בן-שבת: 2".
<נועה בן-שבת: מועדי החופשה ייקבעו בידי הגוף המפעיל; בקביעתו כאמור יתחשב הגוף המפעיל, ככל האפשר, ברצון המתנדב".
<נועה בן-שבת: כפי שציין רן מלמד, יש מקרים של חופשה מרוכזת במקום העבודה וכמובן אלה דברים שמתחשבים בהם אצל הגוף המפעיל.
<נועה בן-שבת: "ב.
<נועה בן-שבת: בלי לגרוע מן האמור בפרט משנה (א), מתנדב זכאי לתשעה ימי חופשה בחגים, שיכללו – 1.
<נועה בן-שבת: לגבי מתנדב שהוא יהודי – את מועדי ישראל כמשמעותם בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח1948 ואת יום העצמאות.
<נועה בן-שבת: לגבי מתנדב שאינו יהודי – את מועדי ישראל או את חגי עדתו כמשמעותם בסעיף האמור בפסקה (1), לפי בחירתו, ואת יום העצמאות.
<נועה בן-שבת: " ג.
<נועה בן-שבת: מתנדב זכאי לזכויות ככל שהיו ניתנות לו אילו היה עובד, לעניין היעדרות בתשלום מתעסוקה ביום בחירות לפי סעיף 10 לחוק-יסוד: הכנסת, וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל לפי סעיף 4א לחוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, התשכ"ג-1963.
<נועה בן-שבת: " החוקים האלה מתייחסים לעובד אבל אנחנו מפעילים את החוקים כאלה גם כלפי מתנדב, כאילו שהוא היה עובד.
<יואב ארבל: הערה טכנית.
<יואב ארבל: בב' כתוב "זכאי ל-9 ימי חופשה".
<יואב ארבל: אני חושב שה-9 צריך לרדת כי לגבי מתנדב שהוא לא יהודי זה לאו דווקא 9.
<נועה בן-שבת: אני לא בטוחה, אני חושבת שצריך לבדוק את זה.
<נאדר אלקאסם: לדרוזים ולנוצרים יש 10 ימים ובנוסף ליום העצמאות זה 11 יום.
אלי אלאלוף: בואו נתבסס על התקשי"ר.
אלי אלאלוף: זה גם יהיה טוב אולי להצעת החוק של חבר הכנסת אייכלר.
<נאדר אלקאסם: לגבי ג', אם אני לא טועה, אני חושב שיש שבתון גם בבחירות לרשויות המקומיות.
מירב בן ארי: במוניציפאלי אין חופש.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה לסעיף א'.
ישראל אייכלר: למה כתוב שלא יתקיימו יחסי עובד ומעביד בין הגוף המפעיל לבין המתנדב?
ישראל אייכלר: אפילו אדם בצבא קבע או אדם שעובד, או פיליפינית שעובדת אצל קשישים יש להם יחסי עובד ומעביד.
<נועה בן-שבת: כל המהות של החוק זאת התנדבות.
<נועה בן-שבת: גם לחיילים אין יחסי עובד ומעביד.
יגאל גואטה: במחילה מחבריי.
יגאל גואטה: אני חושב שאנחנו מדלגים על הסעיף שדיברתי עליו.
יגאל גואטה: נדמה לי שלא כל-כך הבנו את המשמעות של זה.
יגאל גואטה: אני רוצה להסביר את המשמעות של זה, אני חושב שאפשר לעשות פה משהו היסטורי.
יגאל גואטה: כל הזמן מדברים על זה שהחרדים לא נכנסים לשירות לאומי ולא נכנסים למעגל העבודה.
יגאל גואטה: בואו נגיד במפורש: אדם חרדי שהוא נשוי מבקשים ממנו לעשות שירות לאומי 8 שעות.
יגאל גואטה: אין מצב שהוא עושה את זה.
יגאל גואטה: הרבה יותר קל ללכת לישיבה ולקבל - - -
<נועה בן-שבת: זה מי שקיבל פטור ולא תלמידי ישיבות.
<דרור גרנית: זה לא חוק של החרדים.
אלי אלאלוף: לא קיבלתם אישור לדבר.
<נועה בן-שבת: זה רק שמקבל פטור משירות צבאי, זה לא מי שחייב בשירות צבאי.
אלי אלאלוף: אני מבקש להתאפק עד שחבר הכנסת ישלים את דבריו.
אלי אלאלוף: יגאל תחזור, אני אגן עליך.
יגאל גואטה: הוא כבר קיבל פטור.
יגאל גואטה: עכשיו הוא התבגר והוא כן רוצה לעשות משהו למען המדינה.
יגאל גואטה: אבל ברגע שאתה נותן לו 8 שעות ביום, אתה סוגר עליו את הגולל ולא נותן לו אפשרות לפרנס את המשפחה שלו אז הוא שואל את עצמו בשביל מה הוא צריך לעשות את זה.
יגאל גואטה: אבל אם הוא כן יביא הוכחה שהוא הצטרף למעגל העבודה, למה שלא נקל עליו וניתן לו 6 שעות מראש?
יגאל גואטה: ניתן לו אפשרות גם להצטרף למעגל העבודה וגם לתת שירות למדינה.
יגאל גואטה: לפי דעתי זה יהיה דבר היסטורי.
יגאל גואטה: פשוט אנחנו מפספסים בגדול.
אלי אלאלוף: זאת הערה חשובה, תתייחסו בבקשה.
<יואב ארבל: אני רוצה להבהיר.
<יואב ארבל: לפני שנתיים, במסגרת נתיבי השוויון בנטל, עבר חוק שירות לאומי אזרחי.
<יואב ארבל: החוק הזה מסדיר את כל המסלול של השירות הלאומי אזרחי של החרדים.
<יואב ארבל: זאת חיה משפטית אחרת לגמרי ממה שיש פה.
<יואב ארבל: החוק הזה לא משנה את זה.
<יואב ארבל: שם, במסגרת החוק הזה, מכיוון שמדובר ברוב רובם של המשרתים במסלולים שלנו, השירות הלאומי האזרחי החרדי, הם נשואים עם ילדים, שם יש אפשרות למסלול של שנתיים של 30 שעות שבועיות, מסלול של 3 שנים עם 20 שעות שבועיות.
<יואב ארבל: זה בגלל הדברים שעליהם דיברת.
<יואב ארבל: החוק הזה מדבר רק על מי שקיבל פטור.
<יואב ארבל: האוכלוסיות שהחוק הזה בדרך-כלל מתייחס אליהן זה בנות הציונות הדתית, בני ובנות המגזר הערבי ובעלי מוגבלויות.
יגאל גואטה: הם קיבלו פטור משירות.
יגאל גואטה: בגלל מה?
<יואב ארבל: פטורים שונים מחוק שירות הביטחון.
יגאל גואטה: לא, הוא קיבל בגלל סיבה דתית.
<יואב ארבל: זה רק הבנות הדתיות.
<יואב ארבל: הגברים החרדים לא מקבלים פטורים בגלל סיבות דתיות.
<יואב ארבל: יש להם את החוק שלהם.
<יואב ארבל: שם בהחלט התחשבו בכך שרובם הגדול נשואים ויש אפשרות למסלולים מקוצרים.
<נועה בן-שבת: אני רוצה להזכיר שהמסלול הזה הוא התנדבותי.
יגאל גואטה: בעצם אתה רוצה לומר שמה שאני מציע קיים כבר בחוק.
<יואב ארבל: בחוק אחר שהוא רלוונטי לאוכלוסייה של הגברים החרדים.
אלי אלאלוף: פה אנחנו מדברים על שירות אזרחי.
יגאל גואטה: אם זה עונה, אז מצוין.
<נועה בן-שבת: החוק הזה הוא התנדבותי לחלוטין.
<נועה בן-שבת: אין חובה לעבור במסלול הזה.
אלי אלאלוף: החוק השני דווקא קשור גם לוועדת חוץ וביטחון ועשינו ישיבה משולבת.
<נועה בן-שבת: אנחנו בעמוד 76 בתוספת שבה מופיעים התנאים של העובדים.
<נועה בן-שבת: היא מופיעה בתוספת כי יש אפשרות יותר בקלות לשנות אותה.
<נועה בן-שבת: "2. א.
<נועה בן-שבת: מתנדב זכאי להיעדר מהשירות עקב מחלה, על-פי אישור רפואי, עד 20 ימים בשנת שירות שייחשבו חלק מהשירות.
<נועה בן-שבת: המנהל או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לאשר למתנדב להיעדר מהשירות עקב מחלה, מעבר ל-20 הימים האמורים אם מצא כי יש הצדקה מיוחדת לכך, ובלבד שתקופת ההיעדרות הכוללת לא תעלה על 90 ימים; והוא רשאי לדרוש מהמתנדב חוות דעת רפואית נוספת או להיוועץ ברופא מטעמו ולהתחשב במשך ההיעדרות ביחס למשך השירות בפועל.
<נועה בן-שבת: " זאת היעדרות שלא קוטעת את הרציפות והיא באישור.
<נועה בן-שבת: לפי מה שמוצע פה היא חלק מהשירות?
מירב בן ארי: אם הוא 90 יום בבית, עקב תאונת דרכים למשל, זה נחשב לו כחלק מהשירות לאומי?
<דרור גרנית: בהנחה שהוא מביא את אותו אישור מהרופא.
מירב בן ארי: זה לא כתוב פה.
<נאדר אלקאסם: לגבי ה-20 יום.
<נאדר אלקאסם: בשירות המדינה יש מכסה יותר גדולה ואז אם עובד מביא מחלה על חמישי, שישי, שבת, ראשון, אנחנו מחייבים אותו גם על שישי שבת.
<נאדר אלקאסם: הכוונה היא בחיוב ימי עבודה או ימים קלנדריים?
<נאדר אלקאסם: צריך להתייחס לזה.
<נועה בן-שבת: אני חושבת שמדובר כאן על היעדרות מהשירות.
<נועה בן-שבת: לא מונים את זה קלנדרית.
<נועה בן-שבת: אני מזכירה, אנחנו לא ביחסי עובד ומעביד.
<נועה בן-שבת: לכן אני מבינה שהוא נעדר מהשירות עקב מחלה והוא לא מגיע.
<דרור גרנית: אני מבין את זה כימים קלנדריים.
<דרור גרנית: אתם סופרים גם את שישי ושבת?
<נאדר אלקאסם: אנחנו מנכים גם על שישי שבת.
<דרור גרנית: זאת שאלה פרשנית שאפשר לדון בה.
<נועה בן-שבת: אני מציעה שנדון כי אני מבינה שהמצב היום שונה מהמצב שנמצא בתוספת.
<נועה בן-שבת: אני מציעה שנבהיר את הנושא הזה ונבוא עם פרשנות.
<נועה בן-שבת: "סעיף 3א.
<נועה בן-שבת: א.
<נועה בן-שבת: מתנדב יהיה זכאי להפסקה של חצי שעה במהלך יום שירות בהתאם למקובל אצל עובדים בגוף המפעיל, וכן להפסקה לשם תפילה במהלך היום בהתאם לדישות דתו.
אלי אלאלוף: למה זה כמקובל בגוף המפעיל.
אלי אלאלוף: אם הגוף המפעיל לא עושה את זה?
<נועה בן-שבת: יש חובה בחוק שעות עבודה ומנוחה הוא לתת הפסקה בשעות מסוימות.
אלי אלאלוף: אז זה לא חייב להיות בהתאם לגוף המפעיל אלא לעמוד בפני עצמו.
<ניר חיים ויינר: אני מהלשכה המשפטית משרד הכלכלה והתעשייה.
<ניר חיים ויינר: כפי שנועה אמרה, יש בחוק מחויבות לתת חצי שעה הפסקה בכל 8 שעות.
<ניר חיים ויינר: אבל יכולים להיות מקומות עבודה שבהם נהוג לתת יותר הפסקות ואז אנחנו רוצים שמה שנהוג יותר יחול גם על אותו מתנדב.
<ניר חיים ויינר: שלא יהיה שכל העובדים יוצאים לשעה הפסקה והוא יוצא רק לחצי שעה.
<נאדר אלקאסם: אני הייתי מעדיף להפנות את זה לחוק עבודה ומנוחה ולהיתרים הניתנים.
<קריאה: אבל אין יחסי עובד ומעביד.
אלי אלאלוף: אל תביא אותנו לחוקים.
<נועה בן-שבת: מתנדב יהיה זכאי להפסקה של 12 שעות לפחות בין יום שירות אחד למשנהו.
<נועה בן-שבת: בגוף מפעיל שחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 חל עליו והפועל במשמרות, מתנדב לא ישרת בלילה יותר משבוע אחד בתקופה של שלושה שבועות.
<נועה בן-שבת: לעניין זה, "שירות בלילה" – שירות ששתי שעות ממנו לפחות הן בין 11:22 בלילה ל-06:00 בבוקר.
<נועה בן-שבת: " בעצם הסעיפים האלה לקוחים מחוק שעות עבודה ומנוחה אבל עושים להם התאמות פה לצורך נושא השירות.
<נועה בן-שבת: מתנדב לא יופעל במנוחה השבועית כמשמעותה בסעיף 7 לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951, אלא אם כן הגוף המפעיל מחזיק בהיתר כללי להעסקת עובדים במנוחה שבועית (זאת אומרת, מה שחל על העובדים יחול פה בהתאמה על המתנדבים – נ.ב.
<נועה בן-שבת: ש) או שהשירות הוא בפעילות של תנועת נוער; לעניין זה "תנועת נוער" – מי שבשנה שקדמה לאותה שנה קיבלה ממשרד החינוך תמיכה לפי מבחנים לצורך תמיכה של משרד החינוך התרבות והספורט במוסדות ציבור לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, לתמיכה בתנועות נוער".
מירב בן ארי: אני רוצה להוסיף גם את ארגוני הנוער.
מירב בן ארי: יש גם את "אחרי" ואת "לתת".
מירב בן ארי: חוץ מהחרדים יש גם תנועות בתוך ארגוני הנוער שרואים אותם כארגון נוער ולא כתנועת נוער.
מירב בן ארי: חוץ מהחרדים שלא פעילים בשבת, יש ארגונים שפעילים גם בשבת.
ישראל אייכלר: גוף מפעיל שמחזיק בהיתר כללי להעסקת עובדים במנוחה השבועית יכול לחייב את איש השירות לעבוד בשבת?
ישראל אייכלר: אין דבר כזה בכל חוקי העבודה.
מירב בן ארי: אין פה לחייב בכלל.
ישראל אייכלר: אם שוללים ממנו את תעודת המתנדב אז זה לחייב.
ישראל אייכלר: אני חושב שזכותו של כל מתנדב וכל עובד להגיד שבשבת הוא לא עובד.
שולי מועלם-רפאלי: אם היא הולכת, לצורך העניין, להיות קומונרית ב"בני עקיבא".
ישראל אייכלר: אם היא רוצה, בבקשה.
ישראל אייכלר: אבל היא לא רוצה - - -
שולי מועלם-רפאלי: אבל אנחנו ממילא בתוך מרחב של התנדבות.
שולי מועלם-רפאלי: אם היא לא רוצה, היא לא תהיה שם.
ישראל אייכלר: אל תגידי את זה עוד פעם כי היא כבר אמרה את זה והסברתי.
ישראל אייכלר: את רוצה שאני אגיד את זה עוד פעם?
ישראל אייכלר: ברגע שאת אומרת שאתה לא חייב להתנדב, זאת אומרת שלקחת לו את תעודת המתנדב בגלל שהוא לא רוצה לעבוד בשבת.
ישראל אייכלר: אני רוצה שיהיה ברור שזכותה לא לעבוד בשבת, נקודה.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה שתסביר לי איך מה שאתה אומר מתיישב.
שולי מועלם-רפאלי: נגיד שמישהו בוחרת להיות קומונרית בבני-עקיבא.
שולי מועלם-רפאלי: יסוד מוסד בהתנדבות הזאת זה שבת.
שולי מועלם-רפאלי: היא יכולה אחרי חודש להגיד שהיא לא רוצה לעבוד בשבת?
אלי אלאלוף: זה לא נקרא לעבוד, זה נקרא להתנדב.
אלי אלאלוף: היא יכולה שלא להתנדב בשבת, אם זה בניגוד למצפונה.
ישראל אייכלר: אני אשיב לחברת הכנסת מועלם.
ישראל אייכלר: אותה גברת שמתנדבת בבני עקיבא לא מחללת שבת.
ישראל אייכלר: אבל אם לגוף יש היתר לחלל שבת והוא דורש ממתנדב לחלל שבת, זה דבר שצריך להגן עליו.
מירב בן ארי: אין כאן שום עניין של חיוב.
<נועה בן-שבת: יכול להיות שאתה מתנדב במגן דוד אדום ואתה אומר שהוא לא מוכן להתנדב בשבת.
<יואב ארבל: אז הוא לא מתנדב בשבת.
<יואב ארבל: מותר לו לא להתנדב בשבת, זאת זכותו.
אלי אלאלוף: בעיקרון, מי שלא רוצה להתנדב בשבת או ביום מנוחתו.
<יעקב לוין: בסעיף קטן ג' כתוב: "שחוק שעות עבודה ומנוחה חל עליו".
<נועה בן-שבת: צריך להגיד "חל על עובדיו".
<דרור גרנית: הוא תמיד חל על עובדיו.
<נועה בן-שבת: לא.
<נועה בן-שבת: חוק שעות עבודה לא חל על כל העובדים.
<נועה בן-שבת: אם אלה עובדים במשטרה – זה משהו שאנחנו יכולים לדון בו אחר-כך כי זה משהו מאוד משפטי.
אלי אלאלוף: נשאיר לכם קצת עבודה.
<ידעיה לוין: יש שתי מסגרות שבהן לכאורה בנות מתנדבות נצרכות גם בשבתות.
<ידעיה לוין: האחד, זה מסגרות של בתי ילד שבהם עובדים גם בשבתות.
<ידעיה לוין: עובדים שם מסביב לשעון גם בחגים.
<ידעיה לוין: יש שם בנות שמתנדבות וחלק מדרישות התפקיד זה לעבוד בשבת אחת לכמה זמן.
<ידעיה לוין: במקום זה הן מקבלות יום מנוחה במקום זה.
אלי אלאלוף: אם תבוא מתנדבת ותגיד שלמרות מה שאתה אומר היא לא רוצה להתנדב בשבת אתה תעיף אותה?
<ידעיה לוין: בדרך-כלל מראש לא יקבלו אותה.
אלי אלאלוף: אז לא יקבלו אותה מראש אז היא לא תהיה שם ולא תכריחו אותה לעשות משהו שהוא נגד מצפונה.
<ידעיה לוין: השאלה האם החוק לא אוסר על בתי הילד להפעיל מתנדבות בשבת?
אלי אלאלוף: אנחנו לא הגענו לבית הילד, אנחנו מדברים על זכויות המתנדב.
אלי אלאלוף: המתנדב יכול להגיד שהוא לא רוצה להתנדב בשבת.
שולי מועלם-רפאלי: ואז יש זכות לגוף המפעיל לא להסכים לקבל אותו למקום מסוים?
שולי מועלם-רפאלי: אם זה כך, אז בסדר.
ישראל אייכלר: אמר איש מד"א שאדם יכול להגיד שהוא לא עובד בשבת וגם יקבלו אותו.
אלי אלאלוף: אצלו זה תמיד פיקוח נפש.
ישראל אייכלר: אגב, בבית הילד לא חייבים לחלל שבת.
שולי מועלם-רפאלי: לא מחללים שבת, פה מדובר על עבודה.
ישראל אייכלר: אם אין בזה חילול שבת, אז אין בעיה בכלל.
שולי מועלם-רפאלי: לדעתך.
אלי אלאלוף: במד"א, הוא לא יעלה לאמבולנס, אז מה הוא עשה?
אלי אלאלוף: זה חילול שבת.
אלי אלאלוף: מצד שני, יש לו פיקוח נפש.
אלי אלאלוף: תשאירו את זה לאדם.
<יואב ארבל: מבחינתנו מה שחשוב הוא שלפני השירות הגוף המפעיל מבהיר למתנדב במה כרוכה ההתנדבות והמתנדב יודע למה הוא הולך בלי הפתעות.
<דרור גרנית: המשמעות היא, שהגוף המפעיל יכול להציב את זה כדרישה למתנדב ולהגיד לו: אם אתה מתנדב פה, פעם בחודש אתה צריך לעבוד בשבת.
אלי אלאלוף: הגוף המפעיל אמור להסביר את התפקיד ולא לדרוש.
אלי אלאלוף: הוא מסביר למתנדב.
אלי אלאלוף: אם המתנדב מחליט שלא, אז זה הוא לא יתנדב שם.
<נועה בן-שבת: אפשר לומר שזה דרישות התפקיד בגוף המפעיל.
מירב בן ארי: אגב, למשל מד"א זה ארגון נוער ולא תנועת נוער.
<נועה בן-שבת: אנחנו בעמוד 77 סעיף 5.
<נועה בן-שבת: "5.
<נועה בן-שבת: ההוראות לפי פקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970, יחולו, בשינויים המחויבים, על כל הגופים המפעילים שהפקודה חלה עליהם, בנוגע למתנדבים כאילו היו עובדים.
<נועה בן-שבת: " יש ניסוח אחר קצת בחוק שירות לאומי אזרחי שאומר: "על גוף מפעיל בנוגע למשרתים בשירות אזרחי).
<נועה בן-שבת: זה בסדר, המטרה היא שהפקודה תחול.
מאיר כהן: זאת אומרת, במקום למתנדבים, למשרתים בשירות אזרחי?
<נועה בן-שבת: "6.
<נועה בן-שבת: מתנדב יקבל מידע והכשרה למניעת תאונות עבודה ומחולות מקצוע, בהתאם להוראות לפי סעיף 8ה לחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד-1954".
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעמדו על-כך שזה יתבצע.
אלי אלאלוף: גברת קוטלר, אני מתנצל אם הייתי קצת חריף.
<ארנה קוטלר: זה בסדר.
<ארנה קוטלר: אני מבקשת לשקול פעם נוספת את הנושא של עבודה במשמרות.
<ארנה קוטלר: בגופים מפעילים שיש להם הרבה מאוד מתנדבים, כשמאפשרים את האפשרות לעשות את העבודה במשמרות, פוגעים באופן ישיר בעובדים שמקבלים יותר כסף על משמרות.
<ארנה קוטלר: אני מדברת על זה כי זה קורה גם היום.
<ארנה קוטלר: אני חושבת שצריך לשקול את זה כי זה מאוד מאוד נוח לחלק מהגופים לשבץ במשמרות לילה מתנדבים שלא מקבלים על זה תוספות של שעות נוספות, במקום לשבץ עובדים.
<ארנה קוטלר: יש מקרים כאלה ואני מדברת מתוך ניסיון ומלכיאל עדי.
<ארנה קוטלר: לכן אני חושבת שאני בעד לאפשר את הגמישות הזאת אבל יחד עם זאת, צריך לראות איך מפקחים על הגופים המפעילים כדי שזה באמת באמת יהפוך להיות כוח עבודה זול במקום משמרות יותר יקרות.
<נועה בן-שבת: היית מציעה שעבודה במשמרות תדרוש אישור מיוחד של המנהל?
<ארנה קוטלר: אני לי פתרון כרגע, אבל אני אומרת שיש מקומות שמנצלים את זה.
אלי אלאלוף: מה אתה יודע על התופעה?
<יואב ארבל: האיזון נמצא בתוספת שאומר שהם יכולים לעשות שליש מהשעות שלהם בלילות.
<יואב ארבל: הם לא יוכלו לעשות רק לילות.
מאיר כהן: בכל המפעלים יש שבוע, שבוע, שבוע.
אלי אלאלוף: שליש בתקופה של יום?
<יואב ארבל: באופן כללי, שליש מהשעות יכולות להיות בשעות הלילה ולא יותר.
מאיר כהן: מעט מאוד עובדים בשוק העבודה עובדים רק בלילות, זה קורה רק במאפיות.
מאיר כהן: השאר עובדים או שבוע, שבוע, שבוע, משמרת צהרים, לילה וערב, או שעובדים כל משמרת 4 ימים.
<נועה בן-שבת: האיסור על החלפת עובד חל בין ביום ובין בלילה.
<נועה בן-שבת: זה בכל מקרה אמור לחול גם בעבודה במשמרות.
מאיר כהן: את יכולה להביא דוגמה קונקרטית בלי לציין שמות?
<ארנה קוטלר: תחנת כיבוי אש שיש בה גם מתנדבים וגם כבאים.
<ארנה קוטלר: מנהל התחנה, בגלל כל מיני אילוצים מעדיף לשבץ בלילות מתנדבים.
<ארנה קוטלר: כך הוא גם מראה התייעלות כספית.
<ארנה קוטלר: דרך אגב, התלונה הגיעה אלי מוועד העובדים ולא מהעובדים.
מאיר כהן: הוא שאמרתי בהתחלה.
מאיר כהן: הם לא מנסים להבין את זה שלאט לאט זה הופך להיות לגוף שנותן חיבוק דב להרבה מקומות.
מאיר כהן: זה תפקידה של הוועדה הזאת, לעשות את ההסדרות הקטנות האלה כי לאט לאט זה נכנס לתוך תחומי העבודה.
מאיר כהן: לא סתם ציינתי את הדברים ואת מחזקת את מה שאני אומר.
ישראל אייכלר: יש פה בעיה מבנית.
ישראל אייכלר: יש שני סוגי עובדים, שתי מערכות וגילדות.
ישראל אייכלר: הרי גם ועדי עובדים לא מתקיימים לשם שמים.
ישראל אייכלר: הם רוצים להגן על הגילדה שלהם.
ישראל אייכלר: מצד שני, הם לא מכניסים אנשים אחרים לעבודה.
ישראל אייכלר: אלה שכן נכנסים מנצלים אותם, נותנים להם כמה מאות שקלים וחוסכים על-ידי זה עובדים קבועים.
ישראל אייכלר: יש פה בעיה שצריך לחשוב עליה איך פותרים את הבעיה.
אלי אלאלוף: אני בכלל לא הייתי מעודד עבודת לילה.
אלי אלאלוף: זה בכלל לא מומלץ.
<יואב ארבל: ישנם גופים מפעילים שזה חלק בלתי נמנע מהעבודה, כמו מוקדי ביטחון.
מאיר כהן: למה מוקד ביטחון עירוני צריך להחזיק מתנדב?
מאיר כהן: כשאני החזקתי אז ידעתי שזה רק בגלל אינטרס.
מאיר כהן: ידעתי שאני לא אשלם להם 125% ולא 150%.
מאיר כהן: תגיד לי בית חולים, מסכים איתך.
מאיר כהן: תגיד לי, מוסד לקשישים, מסכים איתך.
מאיר כהן: אבל למה בכיבוי או במוקדי חירום הם צריכים לשבת במקום?
<יואב ארבל: יש מוקדי ביטחון ביהודה ושומרון שיש בנות שירות - - -
מאיר כהן: תקרא לילד בשמו.
מאיר כהן: אתם משלמים?
מאיר כהן: תגיד ביטחון ביהודה ושומרון.
<יואב ארבל: אתה רוצה לתת להם גם תפקידים משמעותיים.
מאיר כהן: מדינת ישראל מתקצבת כל מוקד ביטחון ביהודה ושומרון בכדי שיעסיק שם אנשים בשכר.
מאיר כהן: אל תגידו לי לא.
<יואב ארבל: לגבי המוקדים ביהודה ושומרון אנחנו מכירים את המקרה הספציפי.
<יואב ארבל: היו שם חיילים בעבר ומשרד הביטחון העביר אותם להפעלה של בנות שירות.
מאיר כהן: גם משרד הביטחון חטא בזה.
מאיר כהן: מה עכשיו?
מאיר כהן: במקום חיילים בכיסופים נכנסים שש בנות של השירות הלאומי?
מאיר כהן: אתם צריכים להקפיד על-כך שכוח האדם שיש לכם, שהפול שיש לכם ישמש באמת רק במה שאתם מאמינים בו.
מאיר כהן: אתם נותנים יד לאט לאט לכל מיני.
אלי אלאלוף: אתה יודע מאיר?
אלי אלאלוף: זה מחזיר להצעה שלא מספיק בושלה.
אלי אלאלוף: אני אבקש מהלשכה המשפטית לבשל את זה קודם.
אלי אלאלוף: אני חושב שבמקום שהתבטל תקן עבודה, מתנדב של השירות הלאומי לא ייכנס.
אלי אלאלוף: אמרתי לשלוש שנים?
אלי אלאלוף: אני אתפשר על שנתיים.
אלי אלאלוף: אבל זה לא יכול להיות.
אלי אלאלוף: מה קורה פה?
אלי אלאלוף: אנחנו מחזירים למעגל האבטלה חלק מהאנשים.
אלי אלאלוף: אנחנו מנצלים יותר מידי את הצעירות.
אלי אלאלוף: אני זוכר את עצמי מתנדב גם בגיל צעיר.
אלי אלאלוף: באמת אין לנו חשבון, תן לנו להתנדב, אנחנו נהנים מזה.
אלי אלאלוף: אני אומר פגם שלישי ואני לא מתבייש להגיד.
אלי אלאלוף: עבודה בלילה זה השעות הכי מסוכנות לילדות.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שנימנע מלשים אותן בסכנה.
אלי אלאלוף: חבר'ה, כדאי שנחשוב טוב על זה.
אלי אלאלוף: זה יכול להיות רק במקומות מסוימים שאני בטוח שאתם יודעים לזהות אותם היום.
אלי אלאלוף: לא הייתי נותן התנדבות לילה לבחורות ולבחורים.
ישראל אייכלר: אפשר לכתוב רק בבתי חולים או בבתי ילדים.
<יואב ארבל: כבר כיום ישנה הנחיה של הרשות, שמקומות שרוצים להפעיל בנות שירות בלילה, צריכים את האישור שלנו.
<יואב ארבל: הזה קיים כבר היום בהנחיה.
<נועה בן-שבת: אז אולי צריך להתנות את זה לתוספת?
אלי אלאלוף: בואו נעשה את זה בתוספת.
אלי אלאלוף: ברשותכם, היות וזה קיים בואו נעגן את זה בתוספת.
ישראל אייכלר: אולי תרשום: בתי חולים, בתי קשישים.
אלי אלאלוף: אני מציע להם שירשמו.
<דרור גרנית: נסמיך את השר או את המנהל?
<נועה בן-שבת: אישור פרטני של המנהל.
אלי אלאלוף: מוסד שבמהות שלו הוא חייב עבודת לילה אבל תשימו לו מגבלה.
<נועה בן-שבת: הוא בעצם לא יעבוד בעבודת לילה אלא באישור של המנהל וגם בכפוף לסייג הזה של שבוע אחד מתוך שלושה שבועות.
אלי אלאלוף: לא נעשה עכשיו הפסקה אבל ב-11:15 נפסיק את הישיבה.
<נועה בן-שבת: סעיף 9 בעמוד 10.
<נועה בן-שבת: "תנאי השירות של מתנדבים א.
<נועה בן-שבת: בין מתנדב ובין הגוף המפעיל, הגוף המוכר, רשות ציבורית המממנת תקנים לפי סעיף 64 או הרשות, לא יחולו יחסי עובד ומעביד".
<נועה בן-שבת: קוראים לזה היום יחסי עבודה.
<נועה בן-שבת: מתנדב זכאי לתנאי השירות המפורטים בתוספת; תניה בהסכם הגורעת מתנא השירות המפורטים בתוספת, אין לה תוקף.
<נועה בן-שבת: השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה ובאישור הוועדה, רשאי, בצו, לשנות את התוספת.
<נועה בן-שבת: ד'.
<נועה בן-שבת: בלי לגרוע מהוראות סעיף זה, המנהל רשאי להורות על נסיבות שבהן מתנדב יהיה זכאי להיעדר משירות וכן רשאי המנהל להתיר, במקרה מיוחד המצדיק זאת, היעדרות משירות של מתנדב".
<נועה בן-שבת: האם פה אנחנו מדברים על היעדרות משירות מסוג המקרים שציין ידעיה לוין, למשל במקרים של תאונות ומחלה?
<דרור גרנית: זה היה מוסדר בתוספת.
<נועה בן-שבת: שם זה 90 יום אבל הוא דיבר על מקרים של ארבעה או חמישה חודשים.
<דרור גרנית: צריך להבחין בין שאלת הרצף לבין שאלת ההיעדרות.
<דרור גרנית: היעדרות אומרת שההתנדבות היא ברציפות.
<דרור גרנית: יתכן שתוך התקופה הזאת הוא נעדר לפרק זמן מסוים אבל התפישה היא שמערכת יחסי ההתנדבות ממשיכה להתקיים.
<דרור גרנית: זאת להבדיל ממצב דברים שבו אנחנו קוטעים את הרצף.
<דרור גרנית: אדם התחיל התנדבות, קטע אותה, עשה מה שעשה וחזר לכונן מחדש את נושא ההתנדבות.
<דרור גרנית: צריך להבחין בין היעדרות לבין רציפות.
<נועה בן-שבת: אז ההיעדרויות שאתה מציין פה זה ייקבע בנהלים על-ידי המנהל, זה נסיבות כמו נישואין, ימי אבל.
<דרור גרנית: דברים שלא הכנסנו פה, ימי אבל ואפילו הכנה לפסיכומטרי.
<דרור גרנית: דברים שלא הכנסנו פה אנחנו רוצים לאפשר למנהל לקבוע כללים על עוד חופשות אפשרויות.
<נועה בן-שבת: בנוסף לזה יש אפשרות להיתר במקרה פרטני, שזה הסיפא.
<נועה בן-שבת: "ה.
<נועה בן-שבת: גוף מפעיל רשאי להחיל הוראות נוספות לעניין תנאי השירות של מתנדב, ובלבד שלא יהיה בהן כדי לגרוע מהוראות סעיף 10 ומהסכם לפי סעיף 53".
<נועה בן-שבת: זאת אומרת, אנחנו עדיין צריכים להבטיח שאנחנו נקבל את תנאי השירות המינימאליים אבל אפשר להיטיב.
<נאדר אלקאסם: לא ראיתי התייחסות לקצובת נסיעה?
<נועה בן-שבת: זה בסעיף הבא.
<נאדר אלקאסם: אז למה זה לא בנספח?
<נועה בן-שבת: כי שם דובר על כל מיני זכויות שקיימות לגבי עובד ומותאמות לגבי מתנדב.
<נועה בן-שבת: זה עיקרה של התוספת.
<נועה בן-שבת: בעצם המקור שלהן בעולם העבודה אבל הן נגזרו משם ומותאמות לנושא המתנדבים.
<נועה בן-שבת: כאן מדובר על זכויות שהן בכלל לא קשורות.
<נועה בן-שבת: "זכויות מתנדבים 10.
<נועה בן-שבת: מתנדב לא יקבל שכר בעד השירות, ואולם הוא יהיה זכאי לקבל מאת הגוף המוכר בתקופת השירות – 1.
<נועה בן-שבת: דמי כיס לתשלום הוצאות אישיות, כפי שנקבע בתעריף; 2.
<נועה בן-שבת: מימון הוצאות הנסיעה בתחבורה ציבורית ממקום מגוריו של המתנדב למקום השירות וחזרה, כפי שנקבע בתעריף, וככל שמתנדב מחויב בהוצאות אלה; 3.
<נועה בן-שבת: מגורים בדירת שירות – אם מקום השירות שבו משרת המתנדב מרוחק ממקום מגוריו, מרחק העולה על זה שקבע השר לעניין זה.
<נועה בן-שבת: ..".
מאיר כהן: מה קבע השר?
מאיר כהן: מה היתה הקביעה האחרונה?
מאיר כהן: מה היה נהוג עד היום?
<יואב ארבל: לדעתי זה 30 קילומטר.
מאיר כהן: זאת אומרת מבאר-שבע חייב לנסוע לדימונה.
<יואב ארבל: היא זכאית.
מאיר כהן: ואם היא לא רוצה לגור בדימונה?
<יואב ארבל: היא יכולה לנסוע ולקבל הוצאות.
<נועה בן-שבת: אנחנו משאירים את זה פה לקביעת השר בלי אישור הוועדה.
<נועה בן-שבת: אתם רוצים שהוועדה תהיה שותפה בקביעה כזאת?
מאיר כהן: השאלה שמתעוררת כאן זה בעקבות מה שקורה היום בבאר-שבע.
מאיר כהן: יש עכשיו צעקה גדולה בבאר-שבע בנושא הדירות בבר-גיורא בגלל מצוקה גדולה בדיור הציבורי.
מאיר כהן: יש צעקה גדולה שמבקשת להוציא משם את הסטודנטים שעושים פר"ח, שאני ואתה עשינו בשנות השבעים.
מאיר כהן: לכן, אני מנסה לחשוב.
מאיר כהן: הדירות הן דירות של הדיור הציבורי?
מאיר כהן: אתם משכירים אותם ומשלמים?
מאיר כהן: אם כך אז אין לי בעיה.
<נועה בן-שבת: אז המרחק נקבע על ידי השר בלי ההתערבות של הוועדה.
<נועה בן-שבת: "ולאחר שנשקלה אפשרות שירות בקרבת מקום המגורים".
<נועה בן-שבת: בעצם האמירה פה אומרת שקודם כל צריך לנסות לשבץ בסמוך למקום המגורים של המתנדב.
<נועה בן-שבת: רק אם אין אפשרות, אז לאפשר את היציאה לדירות שירות.
<נועה בן-שבת: אני מבינה שזה היה הכיוון שהתבקש ולא לעודד את היציאה לדירות שירות.
<יואב ארבל: אנחנו מתנגדים לסיפא הזאת.
<יואב ארבל: מהיכרותנו את השטח אנחנו חושבים כזאת תוספת תוסיף לנו סיבוך מאוד גדול.
<יואב ארבל: לפעמים בנות בגיל 18 כן רוצות לשרת במקום יותר מרוחק.
<יואב ארבל: לא נראה לנו נכון וסביר שלגבי כל בת נידרש להוכיח שעשינו את כל המאמץ לשבץ אותן ליד הבית.
<יואב ארבל: לפעמים יש בנות שרוצות לשרת קצת יותר רחוק.
<יואב ארבל: כך זה נראה לנו כפי שזה בשטח.
<יואב ארבל: לא רע.
<יואב ארבל: לכן אנחנו מתנגדים לתוספת "ולאחר שנשקלה אפשרות שירות בקרבת מקום המגורים".
<יואב ארבל: יש בנות שאפשר לאפשר להן לשרת יותר רחוק.
אלי אלאלוף: זה רק נראה לי משלים ולא סותר.
<דרור גרנית: זה אומר שהם לא יכולים להציב את בת השירות במקום מרוחק באופן שמקים לה זכות לדירת מגורים, אלא אם לא מצאתם לה מקום התנדבות קרוב.
<דרור גרנית: אנחנו אומרים שלא צריך להתנות את התנאי הזה.
אלי אלאלוף: זה פלפול משפטי.
<עומר בבלי: אני מזכיר את עמדת משרד הביטחון - - -
אלי אלאלוף: זאת הלשכה שעוד לא חזרה עלינו לגבי הנושא של התשמ"ש.
אלי אלאלוף: זה היה כמעט לפני שנה.
אלי אלאלוף: פנינו אליכם מספר פעמים.
אלי אלאלוף: למה אתם לא חוזרים עם התשמ"ש הזה?
אלי אלאלוף: לא חזרתם ולא התייחסתם למכתבים שלנו.
אלי אלאלוף: אז אם אתה רוצה פעם הבאה - - -
<עומר בבלי: למיטב ידיעתי, התייחסנו.
אלי אלאלוף: התייחסות שאני לא רוצה להגדיר אותה.
<עומר בבלי: אולי כבוד היושב ראש לא מסכים לה - - -
אלי אלאלוף: אבל אני לא יודע מה עשיתם.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתתייחסו ותגידו לפחות מה עשיתם?
אלי אלאלוף: האם יישמתם או לא יישמתם?
<עומר בבלי: בסדר.
<עומר בבלי: לגבי דמי הכיס, אנחנו מבקשים שיצוין שדמי הכיס לא יעלה על דמי הקיום של המשרתים בצה"ל.
אלי אלאלוף: מה היום דמי הכיס?
<יואב ארבל: מכיוון שהצבא הולך ומעלה את דמי הכיס שלו - - -
אלי אלאלוף: זה בהסכמת שר האוצר.
אלי אלאלוף: במקרה זה לא בהסכמת משרד הביטחון.
<עומר בבלי: זה היה בהסכמה.
<יואב ארבל: עד כמה שאני יודע, היום דמי הכלכלה שלנו יותר נמוכים אבל ישנם הבדלים.
מאיר כהן: מה אתה אומר, עד כמה שאני יודע?
מאיר כהן: אתה היועץ המשפטי, תבוא עם נתונים מדויקים.
<יואב ארבל: אין לי מושג כמה חיילים מקבלים.
<דרור גרנית: השאלה קצת מורכבת.
<דרור גרנית: שכרם של חיילים נקבע לפי כמה קריטריונים ובראש ובראשונה איפה הם משרתים, בחזית או בעורף ולפי זה בונים איזה מדרג.
<דרור גרנית: משרד הביטחון מבקש שזה לא יהיה יותר גבוה.