GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל גואטה: הרב עובדיה הביא את דברי הרמב"ם והסביר להם כדי שיבינו שמעשה החסד הגדול ביותר שיש במעלת הצדקה זה באמת לסדר לבנאדם עבודה.
יגאל גואטה: זה שהוא עובד בשביל הכסף שלו הוא לא מתבייש, הוא לא מתבזה, הוא לא מרגיש שהוא מקבל מתנת חינם ולא כלום.
יגאל גואטה: לא נותר לי אלא להגיד רק יישר כוח לכל העוסקים וליושב הוועדה.
אלי אלאלוף: כן, מיכל בבקשה.
<מיכל צוק: קודם כל אני באמת חושבת שבניגוד לישיבה הקודמת שהייתה קצת יותר סוערת, באמת היום יש כאן ביטוי לתהליכים שאנחנו כבר נתונים בתקופה ארוכה ושמבשילים כעת.
<מיכל צוק: אנחנו פועלים, הנהלת משרד הכלכלה, המנכ"ל, אנוכי וכמובן שולי שעומד בראש האגף להכשרה מקצועית בשנה האחרונה, באמת עושה עבודה מצוינת לטובת חיזוק ההכשרה המקצועית, לטובת הצעדתה קדימה.
<מיכל צוק: אנחנו רואים בזה באמת תשתית של הון אנושי במדינת ישראל.
<מיכל צוק: אני חושבת שהחשיבות של זה מתבטאת בשניים.
<מיכל צוק: מצד אחד, זה כלי שמביא לפיתוח כלכלי וצדו באמת לצמצום פערים וליציאה מעוני, ואין הרבה כלים כאלה.
<מיכל צוק: אנחנו מחויבים לנושא הזה.
<מיכל צוק: בעיניי, באמת בפרספקטיבה של למעלה מעשור אחורה, אנחנו רואים בשנה הזאת שנת שינוי ושנת מפנה.
<מיכל צוק: אני כן אגיד, כי לא חושבת שאפשר עדיין לברך על המוגמר, אנחנו בתחילתה של דרך, הניצנים והפירות מתחילים ככה ללבלב.
<מיכל צוק: אין ספק שלא בשנה אחת אנחנו נשנה את הכול שתקופה ארוכה באמת היה במחסור, בין במשאבים, בין בכלים, ארגז כלים ובין אם בתהליכי עבודה – כל אלה באמת, באמת דורשים שינוי.
<מיכל צוק: אני באמת שמחה שכל השותפים שלנו נמצאים כאן.
<מיכל צוק: גם המכללות, גם האיגודים המקצועיים, גם הצבא, גם הקרן לחיילים משוחררים.
<מיכל צוק: באמת עם כל גורמי השטח הרלוונטיים אנחנו משתדלים מאוד לעבוד בשיתוף פעולה כדי ליצור ארגז כלים הרבה יותר עדכני, הרבה יותר גמיש, הרבה יותר עונה לצרכים כדי ליצור את הגמישויות הנדרשות ובאמת לאפשר לכולנו לצעד קדימה בנתיב המאוד חשוב הזה.
<מיכל צוק: הצגת מצגת אני חושבת שאם נראה טיפה, טיפה, את הגרף הזה הראנו קודם, אבל באמת אפשר לראות את הפוטנציאל של המשאבים שיש השנה ביחס לכל העשור האחרון.
<מיכל צוק: מה שהיה חשוב לנו, בעצם הראנו ברמה היותר עקרונית את התכניות ואת ארגז הכלים שלנו.
<מיכל צוק: היושב ראש ביקש לפרוט את זה קצת לפרוטות, אבל אנחנו רוצים לגעת בחלק מהכלים שנמצאים כאן.
<מיכל צוק: אנחנו יכולים לראות את הכלים המרכזיים שמרכיבים את התקציב של שנת 2016.
<מיכל צוק: אני אגיד מה אנחנו כבר עושים ואיפה עוד האתגרים שלנו.
<מיכל צוק: אני באמת מודה כאן על הרוח הגבית מכל הנוכחים ובוודאי מחברי הוועדה ויושב ראש הוועדה לעשייה החשובה הזאת.
<מיכל צוק: דבר ראשון, תקציב שוברים – בשנת 2016 עומד על 30 מיליון שקל באותה שנה.
<מיכל צוק: בעצם אנחנו מקצים את זה למגוון רחב של אוכלוסיות.
<מיכל צוק: הרבה נשים מהמגזר הערבי, גם נשים וגם גברים, גם חרדים, גם דורשי עבודה כלליים שהם לא ממגזר מסוים.
<מיכל צוק: בהחלט גם לקבוצות אוכלוסייה שאולי פחות גדולות מהאוכלוסיות הערבית והחרדית, אבל הן חשובות לנו ומעניינות אותנו: מיוצאי אתיופיה והורים יחידים ואנשים עם מוגבלות וכיוצא בזאת.
<מיכל צוק: זה כלי רחב ככה והוא אחד ממגוון הכלים שלנו.
<מיכל צוק: זה בעצם התכנון של מה שהוקצה לגופים השונים באוכלוסיות השונות.
<מיכל צוק: בהחלט ציינה כאן הקרן לחיילים משוחררים, אנחנו איתם בהחלט בשיתוף פעולה מנסים לראות איך גם הם יכולים להיות גוף מפנה ושאז הם יוכלו לרכב על אותה פלטפורמה ולהקצות גם הם שוברים.
<מיכל צוק: זה כלי חשוב, הוא לא הכלי היחיד.
<מיכל צוק: דברים אחרים שאנחנו עושים זה הכשרות בתחום המלונאות.
<מיכל צוק: מוקצים לנושא הזה 20 מיליון שקל.
<מיכל צוק: לצערי, יש לנו כאן צמצום של התשתיות של בתי הספר שעוסקים בתחום.
<מיכל צוק: אבל, כבר עכשיו, ברגעים אלה ממש, יש כמעט 270 לומדים בתחום המלונאות.
<מיכל צוק: ב-2017 אנחנו מאמינים שנגיע למעלה מ-700 מוכשרים.
<מיכל צוק: כאמור, גם תחום המלונאות, מה שצוין קודם, הוא תחום שהוא מצד מאוד יקר, הקורסים מאוד יקרים.
<מיכל צוק: מצד שני אנחנו רואים שיש לו ביקוש מאוד בשוק העבודה ואנשים נקלטים בשוק העבודה.
אלי אלאלוף: זה לא סוג של הכשרות שהן בתוך המפעל, בתוך המלון, בתוך - - -
<מיכל צוק: זה גם וגם.
<מיכל צוק: יש לנו חלק מבתי ספר שהם בתי ספר צמודים למלון ואז את ההתמחויות עושים בתוך המלון.
<מיכל צוק: באילת בעיקר יש לנו שילוב כזה - - -
<שולי אייל: באילת כל ההכשרה היא שלוש שלוש.
<מיכל צוק: שלושה ימים - - -
<שולי אייל: שלושה ימים בהכשרה, שלושה ימים במלון.
אלי אלאלוף: בטבריה היה פעם משהו.
<שולי אייל: יש את רימונים בטבריה.
< מיכל צוק: שם בעצם יש שילוב בתעסוקה.
< מיכל צוק: שם יש כבר סדנאות בתוך בית הספר עצמו.
< מיכל צוק: יש את "תדמור".
< מיכל צוק: בחיפה יש לנו עכשיו תשתית עומדת ריקה, אנחנו צריכים לחדש אותה במכרז.
< מיכל צוק: מבחינתנו גם נדרש להשקיע שם בתשתית הפיסית ולראות שבאמת מצליחים לעשות מודל כלכלי מתכנס.
< מיכל צוק: זה נמצא בדיונים שלנו יחד עם משרד האוצר.
< מיכל צוק: הכשרות פנים מפעליות – שאלת קצת על OGT, יש שני כלים מרכזיים בנושא של הכשרות פנים מפעליות.
< מיכל צוק: אחת, on the job training שזה כלי יותר קצר שבעצם מאפשר הכשרה תוך כדי עבודה.
< מיכל צוק: בתקופת ההכשרה אנחנו מסבסדים שם את שכר העובד וחונך שמעסיק אותו מעסיק.
< מיכל צוק: הנוהל של on the job שונה במהלך 2014.
< מיכל צוק: ניתן לראות בעצם את הביקושים הגדלים של המעסיקים בנושא הזה.
< מיכל צוק: ב-2016 מוקצים לנושא 10 מיליון שקל.
< מיכל צוק: בהכשרה הפנים מפעלית בנוהל הזה, יש גם נוהל של כיתה במפעל.
< מיכל צוק: גם הנוהל של כיתה בתוך מפעל עומד בפני פרסום.
< מיכל צוק: אנחנו ממש בישורת האחרונה ובאמת בהתייעצות מאוד משמעותית עם המעסיקים כדי להסיר שם חסמים שגילנו בדרך, ולהקל על הנוהל הזה כך שליותר מעסיקים יהיה קל להשתמש.
< מיכל צוק: אני מניחה שבדיווח הבא נוכל כבר להראות שיצא נוהל חדש.
< מיכל צוק: אין ספק שגם זה יגדיל את הביקושים לכלים האלה.
< מיכל צוק: בתכנית העבודה ל-2016 הכללית, בעצם מה שהוא שוברים ולא הכשרה פנים מפעלית או הכשרה במלונאות, ששם אנחנו עבדנו בגיבוש התכניות עם התאחדות המלונות ועם גופי ההכשרה.
< מיכל צוק: בעצם פעלנו בתוך תכנית 2016 בשיתוף כל בעלי העניין כדי לנסות לגבש תכנית שנותנת מענים לצרכים של המשק.
< מיכל צוק: היו שולחנות עגולים אזוריים, ריכזנו את הצרכים וגיבשנו בעצם את תכנית העבודה שאנחנו מציעים ל-2016.
< מיכל צוק: בעצם תקפנו אותה גם עם מגבלות התקציב כמובן, אבל גם עם הנתונים שיש לנו על הביקוש של המשק והצרכים של המשק ברמה הכלל משקית ולא רק האזורית.
< מיכל צוק: לנושא הזה מוקצים 45 מיליון שקל, זה מסגרת ההכשרה.
< מיכל צוק: מתוכם 15 מיליון שקלים לטובת ההסכם המתגבש עם התאחדות התעשיינים, קיבלתם כאן את הסטטוס שלו.
< מיכל צוק: עוד 30 מיליון שקל לטובת הכשרות נוספות שאנחנו עושים לתעשייה וענפים נוספים.
< מיכל צוק: 15 מתוכם מגיעים מתוך מקורות תקציביים של האוכלוסייה החרדית ו-15 לאוכלוסייה הכללית.
< מיכל צוק: כרגע לומדים למעלה מ-1,400 תלמידים.
< מיכל צוק: בעצם אלו קורסים שהתחילו באוקטובר 2016, מבחינתנו, הולמים את הצרכים לטובת תכנית העבודה של 2016.
< מיכל צוק: בעצם התכנית של ה-30 מיליון שאנחנו רואים ל-2016, קצת לא רואים טוב אז אני אנסה להסביר לכם מה רואים בחלקים הגדולים.
< מיכל צוק: בעצם זו התכנית שמתוכננת לנו באותם ה-30 מיליון.
< מיכל צוק: רובה המכריע, את זה אתם יכולים לראות - - -
אלי אלאלוף: אפשר להפיץ את המצגת למי שמעוניין?
<מיכל צוק: כמובן.
<מיכל צוק: אנחנו נשלח ותוכלו להפיץ לכל המעוניין.
<מיכל צוק: רובה באמת מתכתב עם הצרכים שגם הוועדה מכירה, הצגנו אותם בתחומים שנדרשים במשק: חשמל, אלקטרוניקה, מתכות, מכונות, מחשבים.
<מיכל צוק: בניין, כאן זה אותם 2.6 מיליון שאתה ציינת, 2.6 מיליון של בניין ובעצם יש תקציב נוסף מטעם משרד האוצר ומטעם משרד הבינוי והשיכון שאמור לשלש את התקציב הזה לטובת הכשרות בבניין, לטובת פריון בענף הבניין.
<מיכל צוק: גם מנהלי עבודה, גם בנייה מתועשת.
<מיכל צוק: באמת כדי גם להצעיד את הנושא קדימה.
<מיכל צוק: באמת אפשר לראות שהנושא הזה של הכשרות כלליות, בתאום והתייעצות שעשינו עם המעסיקים, תומכים בדברים שהשוברים פחות תומכים.
<מיכל צוק: שוברים, כשאנשים הולכים ללמוד הם כמעט ולא מגיעים ללימודי חשמל, מכונות וכו' ממגוון רחב של סיבות.
<מיכל צוק: אנחנו בעצם רוצים להשלים את הצורך המשקי הזה בתכניות השונות באמצעות ההכשרה הזאת.
<מיכל צוק: כרגע, מתוך אותם 30 מיליון, 15 לתכנית של החרדים – אנחנו חושבים שהיא מאושרת כולה.
<מיכל צוק: מתוך ה-15 המיליון של האוכלוסייה הכללית על 5 מיליון כבר קיבלנו כבר או.
<מיכל צוק: קיי לצאת לדרך.
<מיכל צוק: בימים האלה אנחנו עובדים יחד עם אגף תקציבים כדי לקבל את האישור להשלים את התכנית של ה-10 מיליון לפני הביקושים האלה.
<מיכל צוק: זהו, ממש ככה בגדול, כי רציתם קצת יותר נתונים.
<מיכל צוק: אנחנו נמשיך לעשות.
<מיכל צוק: יש עוד הרבה הרבה אתגרים בנושא החשוב הזה.
<מיכל צוק: אני באמת מברכת על הרוח הגבית ועל על המעקב של הוועדה.
<מיכל צוק: אין ספק שהוא תורם לנו בניסיון לקדם את הנושא.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה להודיעה לכם שאנחנו מכינים הצעת חוק, אני אשמח יגאל שתצטרף אלינו, להקמת מועצה להכשרה מקצועית.
אלי אלאלוף: בונים הצעת חוק כדי לחזק את הקשר בין כל הגורמים, שכולם יהיו.
אלי אלאלוף: זה במשא ומתן מאוד אינטנסיבי עם האוצר ואגף התקציבים, אנחנו רוצים לראות את זה כבר בסעיפים ובמערכת או של התקציב 2017-2018, כי כנראה מתגבש תקציב דו-שנתי, או בחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: הכוונה לפתח את כל נושא קידום תעסוקה באמצעות הכשרה מקצועית, מכללות וכו'.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין בשמחה ובגאווה אישית קטנה שמלווה אותנו מאוד באינטנסיביות סטף ורטהיימר, הוא איתנו.
אלי אלאלוף: אני אשמח שנגיע לסיכום על כל התהליך של הצעת החוק ושנגיע ליום המיוחד שנעשה להכשרה מקצועית מיד אחרי סוכות.
אלי אלאלוף: חג שמח, כי אולי לא נתראה עד פסח.
אלי אלאלוף: היום ה-16 במרץ 2016, ו' באדר ב' התשע"ו, השעה 09:06 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים לדון בנושא פקודת הרוקחים.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שיש לנו שתי רביזיות.
אלי אלאלוף: האחת היא רביזיה שלי על כל החוק על מנת שנוכל לתקן כמה דברים, והרביזיה השנייה נדרשה על ידי חברת הכנסת נורית קורן, שאני מתנגד לתוכן, אבל נצביע עליה עת היא תגיע.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אתם שמים לב שיש לנו יועצת משפטית שהחליפה את יעל שהלכה לעשות מעשים טובים ותחזור בשלום בקרוב מאוד.
<ענת מימון: אדוני, למעשה הדבר הראשון שאנחנו צריכים לעשות זה להצביע על הרביזיה שלך ואז אני אציג את התיקונים אותם מבקשים לעשות.
<ענת מימון: אנחנו מצביעים לפי סעיף 115 לתקנון על הרביזיה של חבר הכנסת אלאלוף.
אלי אלאלוף: הרביזיה התקבלה פה אחד.
<ענת מימון: במסגרת הדיון מחדש, יש כמה סעיפים שאני מבקשת להסב את תשומת לבכם.
<ענת מימון: הנוסח הועבר אליכם.
<ענת מימון: הדבר הראשון הוא סעיף 1, הגדרה של מוסד רפואי שהייתה במסגרת הצעת החוק.
<ענת מימון: את ההגדרה הזאת אנחנו מבקשים כרגע למחוק.
<ענת מימון: למעשה מה שיישאר זאת הגדרה שקיימת היום בפקודה ואומרת: "מוסד רפואי ציבורי הפועל שלא לשם הפקת רווחים ושהמנהל הכיר בו לעניין פקודה זו".
<ענת מימון: מלכתחילה הייתה כוונה להגביל את זה למוסד רפואי שרשום כבית חולים או כקופת חולים, אבל לאחר מחשבה שנייה משרד הבריאות הגיע למסקנה שהוא לא רוצה להגביל כי ייתכנו סוגים נוספים של מוסד רפואי.
<ענת מימון: זה רלוונטי בעיקר לנושא של חדרי התרופות ולכן זה התיקון הראשון שאנחנו מבקשים להציע.
<ענת מימון: תיקון נוסף.
<ענת מימון: אני מפנה אתכם לעמוד 5 בנוסח שלכם, פסקה (6).
אלי אלאלוף: בוקר טוב חברת הכנסת נורית קורן.
<ענת מימון: זה שינוי שהוא על גבול הנוסח אבל אנחנו רק רוצים להבהיר כאן שמדובר על הסעיף שעוסק בחובות של בעל בית המרקחת כאשר אחד הסעיפים מדבר על נוכחות בבית המרקחת בעת ביצוע פיקוח על ידי המפקח.
<ענת מימון: אנחנו מבהירים שהמפקח, הכוונה למפקח שמוסמך על ידי שר הבריאות בפרק הפיקוח.
<ענת מימון: התיקון הבא הוא בעמוד 7, ניפוק במצב דחוף אבל לזה אני מבקשת, אדוני, שנתייחס בסוף.
<ענת מימון: התיקון הבא הוא בעמוד 30.
<ענת מימון: אנחנו מדברים על הפרק המשמעתי כאשר לעניין ועדת המשמעת יש שני עניינים.
<ענת מימון: יש את ההחלטות הסופיות של ועדת המשמעת שזה סעיף 56כ מסדיר ואומר שההחלטות האלה יפורסמו.
<ענת מימון: אבל בהמשך סעיף 56כא מדבר על הסמכות של הוועדה להתלות רישיון עד לסיום ההליכים.
<ענת מימון: לגבי הסעיף הזה לא נקבעה הוראת פרסום וזאת איזושהי שאלה שהתעוררה, האם גם במקרה הזה לוועדת המשמעת צריך לתת את הסמכות לפרסם כיוון שייתכנו מצבים שכן יהיה חשוב להביא לידיעת הציבור גם את ההתליה הזמנית הזאת ככל שבאמת מתעורר חשד לביצוע עבירת משמעת ובצד החשד הזה יש איזושהי סכנה לבריאות הציבור אותה צריך למנוע.
<ענת מימון: לכן ביקשנו להוסיף סעיף קטן (ג1) ואני מקריאה אותו: "החליטה ועדת המשמעת על התליה עד לסיום ההליכים לפי הוראות סעיף זה, רשאית היא לפרסם את דבר ההתליה".
<ענת מימון: זה ללא הסיפא האומרת בציון שמו של הנתבע.
<ענת מימון: זה כבר יהיה לשיקול דעתה של הוועדה.
<ענת מימון: זה עניין לשיקול דעת.
<ענת מימון: כלומר, בניגוד למה שנאמר בסעיף 56כ, שם כתוב שהיא תפרסם את שמו של הנקבל באופן מפורש, כאן זה לשיקול דעתה של הוועדה במצבים בהם היא רואה צורך.
<ענת מימון: הסעיף הבא הוא בעמוד 51.
<ענת מימון: אנחנו נמצאים כאן בפרק של האכיפה המינהלית.
<ענת מימון: במסגרת האכיפה המינהלית יש סמכות למנהל להטיל מספר סנקציות כאשר אחת מהן היא העיצום הכספי.
<ענת מימון: בנוסף יש התראה ויש כמובן את הנושא של התחייבות וערבון.
<ענת מימון: אנחנו מבקשים לגבי סעיף קטן (ה).
<ענת מימון: כל החלטות המנהל מפורסמות אבל רק לעניין העיצום הכספי נאמר שזה יהיה לארבע שנים.
<ענת מימון: אנחנו חושבים שנכון להגביל את הפרסום כולו לגבי כל ההחלטות ולא רק לעניין העיצום הכספי.
<ענת מימון: לכן אנחנו מבקשים למחוק את המלים "בעניין עיצום כספי" כך שהפרסום לפי סעיף זה יכלול את כלל הפרסומים, כולל לגבי ההתחייבות, העירבון וההתראה המינהלית.
<ענת מימון: הדבר האחרון, לפני שאנחנו עוברים לסעיפים המהותיים שאנחנו מוסיפים וטרם הוצבעו, זה הנושא של התחילה.
<ענת מימון: הנושא הזה עלה בסוף הישיבה הקודמת בה נערכו ההצבעות.
<ענת מימון: בהתחלה דובר על תחילה, אם אני לא טועה, של שישים ימים או שלושים ימים ועלתה בקשה להאריך את זמן התחילה של הצעת החוק.
<ענת מימון: נקבעה תחילה של 180 ימים.
<ענת מימון: בנוסף הוספנו את הנושא – זה סעיף שטרם הוצבע – של תקנות ההפחתה.
<ענת מימון: עד שלא יותקנו תקנות ההפחתה, כל סימן א' שעוסק באכיפה המינהלית, לא ייכנס לתוקף.
<ענת מימון: זאת עוד הוראת תחילה.
<ענת מימון: הערה אחרונה שאני רוצה להעיר לעניין הזה.
<ענת מימון: סעיף 47 – זאת הערה טכנית שאני מסבירה – למעשה מבטל סעיף שנעשה בחוק המזון, בתכנית הכלכלית, כי בתיקון שלנו יש כבר סעיף שעושה בדיוק את אותו הדבר, מוחק את הגדרות תכשיר מזון רפואי ותכשיר מזון.
<ענת מימון: לקראת הנחת הצעת החוק אנחנו נחשב איזו הצעה הולכת לעבור קודם וככל שהצעת חוק המזון תעבור קודם, למעשה זה מתייתר ואנחנו נמחק את הסעיף הזה וגם את ההגדרה של תכשיר מזון רפואי ותכשיר מזון שאנחנו מוחקים בפסקה (11) אבל ככל שהחוק שלנו יעבור קודם, אנחנו משאירים את זה.
<ענת מימון: אלה הענייניים הניסוחיים טכניים.
<ענת מימון: יש לנו כמה סעיפים בהם לא דנו ולא הצבענו עליהם אותם אני רוצה להעלות עכשיו.
<ענת מימון: הנושא הראשון הוא ניפוק דחוף.
<ענת מימון: זה הופץ לכם בנוסח נפרד.
<אייל פלום: שאלה.
<אייל פלום: לעניין הפרסום.
<אייל פלום: אני חושב שהרעיון של התראה מינהלית הוא שרוצים לתת איזושהי אפשרות שנייה.
<אייל פלום: הוא עוד לא הגיע לרמה כזאת שמענישים אותו.
<אייל פלום: אם אני מפרסם את זה שהוא קיבל התראה, אני קצת פוגע בקונספט.
<ענת מימון: זה כבר היה קיים.
<ענת מימון: אני הערתי עכשיו שהפרסום על התראה מינהלית, תחול עליו ההוראה לגבי כמה זמן הפרסום הזה יעמוד בתוקפו, שזה סעיף קטן (ה).
<ענת מימון: ההוראה שההתראה תהיה, היא ממילא הייתה קיימת בנוסח וזה הוצבע.
<ענת מימון: זה לא משהו שאנחנו משנים.
<ענת מימון: ניפוק על ידי רוקח ללא מרשם וללא הרשאה אישית.
<ענת מימון: הנושא הזה עלה, נדון, הועלו הערות ונעשה איזשהו ניסיון לגבש נוסח שמנסה להכניס איזונים נוספים לתוך הסמכות הזאת שאנחנו נותנים לרוקחים.
<ענת מימון: 26א.
<ענת מימון: ניפוק על ידי רוקח במצב דחוף על אף האמור בסעיף 26, רשאי רוקח שהוא בעל ותק של שנתיים לפחות לנפק תכשיר מרשם ללא מרשם חתום בידי בעל מקצוע הרשאי לתתו לפי סעיף 26 (להלן – גורם מטפל) למטופל הזקוק לתכשיר בדחיפות וללא דיחוי ובלבד שטובת המטופל היא כי יינתן לו תכשיר לפי סעיף זה ואין בכך סיכון לבריאותו (להלן – "ניפוק במצב דחוף"), ואם התקיימו התנאים הבאים: ניפוק התכשיר למטופל ללא מרשם התבקש על ידי הגורם המטפל.
<ענת מימון: הגורם המטפל השתכנע כי ישנו צורך מידי ודחוף לניפוק התכשיר ללא דיחוי, וכי בשל מצב חירום ודחיפות אין למטופל כל יכולת להגיע לגורם המטפל וכי טובת המטופל ומצבו הבריאותי מחייבים שיינתן לו התכשיר בדרך זו.
<ענת מימון: הרוקח ערך עם המטופל בירור לגבי מצבו הרפואי ולגבי תכשירים שהוא נוטל, וכן לגבי הדחיפות לטיפול בתכשיר והסיבה להיעדר המרשם.
<ענת מימון: בירור כאמור ייערך בצורה הולמת ונאותה ובאופן השומר על פרטיות המטופל.
<ענת מימון: הרוקח קיבל בקשה ישירה מאת הגורם המטפל אשר התחייב להעביר את המרשם חתום, כאמור בסעיף 26, בתוך 72 שעות ממועד הניפוק של התכשיר.
<ענת מימון: הרוקח בדק והשתכנע כי הגורם המטפל רשאי לתת את המרשם.
<ענת מימון: התכשיר ינופק בהתאם להנחיות הגורם המטפל מבקש המרשם.
<ענת מימון: ניפוק התכשיר למטופל ללא מרשם חתום התבקש על ידי המטופל: הרוקח ערך עם המטופל בירור לגבי מצבו הרפואי ולגבי תכשירים שהוא נוטל ומינונם, וכן לגבי הדחיפות לטיפול בתכשיר והסיבה להיעדר המרשם.
<ענת מימון: הרוקח השתכנע כי המטופל נוטל על התכשיר המבוקש, שנופק לו במרשם רופא, בסמוך לפני המועד שבו הוא מבקש ניפוק ללא מרשם וכי המינון המבוקש לתכשיר הוא המינון שניתן לו במסגרת אותו טיפול בעבר.
<ענת מימון: הרוקח השתכנע כי ישנו צורך מידי ודחוף לניפוק התכשיר ללא דיחוי, וכי בשל מצב חירום ודחיפות אין למטופל כל אפשרות להגיע לגורם המטפל וכי טובת המטופל ומצבו הבריאותי מחייבים שיינתן לו התכשיר בדרך זו.
<ענת מימון: הרוקח נקט בכל האמצעים שעומדים לרשותו על מנת ליצור קשר עם הגורם המטפל, לרבות התקשרות לגורם המטפל או לבית המרקחת שניפק את התכשיר למטופל בעבר.
<ענת מימון: הרוקח יתעד את האמצעים בהם נקט כאמור.
<ענת מימון: (ב) הרוקח רשאי לסרב לנפק תכשיר בהתאם להוראות סעיף זה אם סבר כי ניפוק התכשיר ללא מרשם חתום אינו עומד בתנאים המפורטים בסעיף זה או אם סבר כי ניפוק התכשיר כאמור עלול לפגוע בטובת המטופל או בבריאותו או מכל סיבה אחרת, לפי שיקול דעתו המקצועי.
<ענת מימון: סרב רוקח לנפק תכשיר לפי סעיף זה, יפנה את המטופל לקבלת טיפול רפואי הזמין באותה עת.
<ענת מימון: (ג) על ניפוק כאמור בסעיף זה יחולו הוראות הסימון והתיווי לפי פקודה זו.
<ענת מימון: הרוקח יסמן על גבי האריזה גם את המילים "ניפוק במצב דחוף".
<ענת מימון: (ד) המטופל יישא במלוא עלות התכשיר שנופק לפי סעיף זה ושאלת הזכאות להשתתפות במימון התכשיר על ידי הקופה תקבע לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.
<ענת מימון: הרוקח יבהיר למטופל את האמור לעיל בעת ניפוק התכשיר.
<ענת מימון: רוקח שניפק תכשיר לפי סעיף זה יתעד את פניית המטופל מבקש הניפוק, את תוצאות הבירור שערך עמו ואת דבר הניפוק ברשומה ייעודית שיקצה לכך.
<ענת מימון: הרשומה תהיה זמינה לביקורת המנהל בכל עת ותישמר למשך שלוש שנים.
<ענת מימון: ניפוק התכשיר לפי סעיף זה יירשם בפנקס המרשמים המתנהל לפי סעיף 29 והרישום יעודכן עם קבלת המרשם החתום כאמור בסעיף קטן (א)(12)(ד) – ההפניה כאן היא לא נכונה והכוונה היא לסעיף שאמורים להמציא את המרשם בתוך 72 שעות - הניפוק יסומן בפנקס כאמור כ"ניפוק במצב דחוף", והרוקח יוסיף בסמוך לשם מבקש הניפוק גם את פרטי ההתקשרות עמו.
<ענת מימון: רוקח אחראי יעביר אחת לשנה למנהל דיווח שנתי על ניפוק תכשיר ללא מרשם חתום לפי סעיף זה בבית המרקחת שבאחריותו.
<ענת מימון: ניפוק תכשיר לפי הוראות סעיף זה ייעשה לתקופות הבאות:
<ענת מימון: באריזת תכשיר הניתנת לפתיחה – ינופק התכשיר לשימוש המטופל לתקופה שלא תעלה על עשרה ימים.
<ענת מימון: באריזת תכשיר שלא ניתנת לפתיחה – ינופק התכשיר באיזה הקטנה ביותר הקיימת בבית המרקחת באותה עת.
<ענת מימון: לא ינפק רוקח תכשיר לפי סעיף זה אם התכשיר הוא סם מסוכן כהגדרתו בפקודת הסמים המסוכנים (נוסח חדש), התשל"ג-1973 או אם מדובר בתכשיר שהחומר הפעיל שלו מנוי בפרט 346 לתוספת הראשונה "רשימת החומרים הפסיכוטרפיים) ובה תוספת מספר 4 של אמנת האו"ם בדבר חומרים פסיכוטרפיים, 1971.
<ענת מימון: המנהל יקבע הוראות לעניין סעיפים קטנים (ה) עד (ו) לרבות לעניין דרך התיעוד, ואופן הדיווח ופרטיו ויפרסם אותם באתר האינטרנט.
<ענת מימון: אדוני, זה הנוסח המוצע.
<אליעזר רחמילביץ: יש הערות.
<אליעזר רחמילביץ: קודם כל, ההסתדרות הרפואית מודה על כל המאמץ שנעשה כאן.
<אליעזר רחמילביץ: אני רוצה להגיד לרוקחים שההסתדרות הרפואית לא נגד הרוקחים, שיהיה לכם ברור.
<אליעזר רחמילביץ: כל מה שאנחנו רוצים זה שהדברים ייעשו בצורה נכונה וחס וחלילה למנוע טעויות.
<אליעזר רחמילביץ: אני אומר את זה מכל הלב וזה לא רק על דעתי.
<אליעזר רחמילביץ: זה גוף מאוד חשוב, מאוד מכובד שעושה עבודה נהדרת.
<אליעזר רחמילביץ: שלוש הערות קצרות.
<אליעזר רחמילביץ: מה זה מצב דחוף?
<אליעזר רחמילביץ: אנחנו היינו מציעים לשקול שאולי במינהל רפואה ינסו להגדיר מה זה מצב דחוף.
<אליעזר רחמילביץ: לקבל אקמול לכאב ראש?
<אליעזר רחמילביץ: מישהו בא ואומר שיש לו כאבי בטן נוראיים?
<אליעזר רחמילביץ: או שבאמת מישהו שצריך לקבל כדור נגד קרישה כי נגמרו לו הכדורים, כמו שאמר חבר הכנסת אייכלר אמר בפעם הקודמת.
<אליעזר רחמילביץ: אולי כדאי כאן לנסות להגדיר מה זה נקרא דבר דחוף.
<אליעזר רחמילביץ: הערה שנייה.
<אליעזר רחמילביץ: 72 שעות.
<אליעזר רחמילביץ: למה עשרה ימים?
<אליעזר רחמילביץ: למה כאשר הרוקח כבר הגיע למצב שצריך לתת מרשם, למה לעשרה ימים?
<אליעזר רחמילביץ: שלושה ימים מספיקים.
<אליעזר רחמילביץ: במשך שלושת הימים האלה, אפשר למצוא את הרופא.
<אליעזר רחמילביץ: זאת ההצעה השנייה שלנו, תיקון מספר 2, לא לעשרה ימים.
<אליעזר רחמילביץ: ההערה השלישית, דיברנו עליה גם בישיבה הקודמת.
<אליעזר רחמילביץ: אני מביא את הדוגמה שנתנה שולי מועלם שיש נניח מקום בודד בו יש בית מרקחת קטן וצריך תרופה.
<אליעזר רחמילביץ: מגיע הבן אדם ולא מוצאים את הרופא.
<אליעזר רחמילביץ: צריך להיות איזשהו מקום מרכזי של אותה קופה שם נמצא רוקח והרוקח צריך להיות בקשר עם רופא כדי לקבל את אישורו.
<אליעזר רחמילביץ: רוצים ממני עכשיו לתת קומדין למישהו.
<אליעזר רחמילביץ: זה הסיפור שלו.
<אליעזר רחמילביץ: מבקשים שתהיה איזושהי דרך של תקשורת לקבל אישור במקרים חריגים מרופא אחראי מטעם הקופה שיהיה זמין למטרה הזאת.
<אליעזר רחמילביץ: אלה ההמלצות שלנו לתיקונים.
<אליעזר רחמילביץ: אני רוצה להגיד לך כבוד היושב ראש שאנחנו מבינים שיש מצבים בלתי נמנעים שאין מה לעשות וצריך לעשות את הדברים האלה, אבל שלפחות זה ייעשה בצורה הנכונה ביותר שחלילה תמנע נזק או תגרום לנזק מינימלי.
<רון תומר: מנהל הוועדה המקצועית של ארגון הרוקחות.
<רון תומר: פרופסור רחמי
<רון תומר: לביץ איש יקר אבל דבריו הם לא דברי ההסתדרות הרפואית.
<רון תומר: ראינו את ניירות העמדה שלהם שלא נותנות לרוקח ולא מבינות.
אלי אלאלוף: אל תתייחס להערות.
<רון תומר: בסדר.
<רון תומר: לגופו של עניין.
<רון תומר: התקנות האלה מקובלות עלינו.
<רון תומר: הן כתובות והן פרקטיות.
<רון תומר: כל ניסיון אחר למשל לתפוס מרכז חירום של קופת חולים בטלפון, הדברים האלה לא ריאליים.
<רון תומר: יותר מזה, מה היית מעדיף, שבעל מקצוע כמו רוקח יעמוד פנים מול פנים של חולה, יראיין אותו, ידבר אתו או שנעשה כאן איזו התקשרות לאיזה מרכז חירום ושם נקבל הנחיה מרופא שבחיים לא ראה את החולה.
<רון תומר: הרוקח לפעמים מכיר אותו, הרוקח יכול לתשאל אותו ולכן אני אומר שכל הדברים האלה, אלה התנגדויות סרק.
<רון תומר: הנוסח שכתוב כאן הוא טוב והוא מאוזן.
<רון תומר: גם אנחנו בארגון הרוקחות רצינו יותר אבל ויתרנו על חלק מהדברים כי אגף הרוקחות פנה ואמר שזה נראה לו פתרון ביניים טוב.
<רון תומר: אנחנו סומכים ידינו עליו ואנחנו נשמח להתקדם.
אלי אלאלוף: לגבי השלושה או עשרה ימים.
אלי אלאלוף: החגים בישראל לשמחתנו לפעמים הם ארוכים ובאמצע יש גם את ראש השנה וגם שבת, לפעמים מדובר בחמישה-שישה ימים.
<אליעזר רחמילביץ: אלה לא עשרה ימים.
אלי אלאלוף: אני ממליץ להקטין את מספר הימים.
<איל שורצברג: אני אסביר את ההיגיון בעשרת הימים.
אלי אלאלוף: אני הבאתי לבית מרקחת מרשם אבל הוא צריך להיות מופעל מה-23 לחודש ואז אמרו לי שהם לא יכולים לתת לי אותו.
אלי אלאלוף: זאת רק החלטה מינהלית של הקופה.
אלי אלאלוף: זה נראה לי בלתי סביר.
<איל שורצברג: אני אתייחס קודם כל לנושא של מצב דחוף.
<איל שורצברג: מצב דחוף הוא מצב שהמטופל חושב שהוא נמצא במצב דחוף.
<איל שורצברג: אנחנו חיים בעולם שהוא דינאמי וזה יכול להיות מחסור בתרופה, זה יכול להיות שנשפכה התרופה.
<איל שורצברג: מטבע הדברים אי אפשר לבוא ולהגדיר כל דבר.
<איל שורצברג: יתרה מזאת, היה לנו דיון מול מינהל הרפואה בנושא הזה ולמינהל הרפואה היה חשוב לוודא שככל שסעיף כזה ייכנס לפקודה, תהיה שם התייחסות בעיקר לנושא שהמטופל מקבל עכשיו את התרופה ולא משהו שקרה בעבר, כשמישהו חושב שהוא צריך לקבל טיפול.
<איל שורצברג: לכן אני חושב שיהיה קושי מאוד מאוד גדול, אם בכלל אפשרי, להגדיר משהו בסגנון הזה.
<איל שורצברג: באשר לנושא עשרת הימים.
<איל שורצברג: עשרת הימים נולדו אחרי שהיו שלושים ימים בפעם הקודמת.
<איל שורצברג: ישבנו גם עם הייעוץ המשפטי של הוועדה וישבנו גם עם חוק בריטי.
<איל שורצברג: באנגליה לצורך העניין, הם נותנים שלושים ימים לכל מי שרוצה ואין עם זה שום בעיה.
<איל שורצברג: מערכת הבריאות באנגליה היא לא כל כך מערכת רעה.
<איל שורצברג: הדבר הזה מתקיים שם.
<איל שורצברג: כאן שמענו גם אתכם, שמענו גם את הייעוץ המשפטי והחלטנו שנצמצם קצת כדי להחיל את עשרת הימים האלה.
<איל שורצברג: מטבע הדברים חפיסות שאי אפשר לפתוח אותן כמו משאפים, סירופים וכדומה, לא ייפתחו.
<איל שורצברג: אני חושב שהדבר הזה הוא מאוד מאוד מאוזן.
<איל שורצברג: הוא מאפשר פתרון שעד היום לא היה קיים וכל מי שעשה אותו עד עכשיו, עבר על החוק.
<איל שורצברג: אני מציע לאמץ את זה כפי שזה כי זה לטובת המטופלים ולא לטובת אף אחד אחר.
<מידד גיסין: קודם כל, אני מצטער שאני לא יכולתי להשתתף בכל הדיונים אבל הדיון הזה הוא חשוב במיוחד בנושא של החירום.
<מידד גיסין: אני חושב שהגיע הזמן שניתן קרדיט לרוקחים.
<מידד גיסין: מצד אחד, כאשר הוציאו את החוק של מרשם פוקע, נתנו לרוקחים את הקרדיט.
<מידד גיסין: היום מחפשים, ואני לא יודע למה, אני ביחסים מצוינים עם ההסתדרות הרפואית - - -
אלי אלאלוף: אל תיקח בלעדיות.
<מידד גיסין: אני לא לוקח בלעדיות על שום דבר.
<מידד גיסין: אני רוצה להתייחס לנושא של תשלום מחיר מלא.
<מידד גיסין: ברגע שאין לחולה מרשם, הוא משלם מחיר מלא.
<מידד גיסין: צריך להכניס כאן גם את האפשרות שאם הוא מביא מרשם תוך 72 שעות, הוא יקבל את החזר התשלום או את חלקו.
<ענת מימון: יש את הסעיף שהקראתי שלמעשה אומר שברגע שהוא מקבל את התכשיר, הוא משלם.
<ענת מימון: לאחר מכן, לפי הכללים של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ככל שהוא היה זכאי לקבל את ההחזר ויוצא לו מרשם על ידי הרופא, הוא אמור יהיה לקבל את ההחזר, אבל אנחנו לא מתערבים בעניין של ההתחשבנות בנוסח הזה.
<מידד גיסין: ברור.
<מידד גיסין: יש עוד נקודה.
<מידד גיסין: האפשרות להתקשר עם רופא.
<מידד גיסין: גם בנושא של מרשם רוקח ההוא דובר – וגם אנחנו דרשנו וגם הרוקחים לפי דעתי – על כך שיהיה על המרשם מספר טלפון שהרוקח יוכל להתקשר לרופא עצמו או לרופא אחר או לקופת חולים כדי לברר.
<מידד גיסין: הבעיה היא שהמספר הזה לא קיים וגם אם הרוקח רוצה להתקשר, הוא לא יכול להתקשר.