GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נתן סמוך: אגב, לא לחינם גם קו לעובד לא פתח בפני בית המשפט העליון את הנושא של החלת ביטוח בריאות ממלכתי על כלל העובדים אלא התייחס לקבוצה מאוד מסוימת של עובדים זרים בענף הסיעוד מעל עשר שנים, שנמצאים במצב של אובדן כושר עבודה.
<נתן סמוך: אני חושב שבסופו של דבר אחרי שפרסנו את התמונה כולה שיש בה דעות לכאן ולכאן ויש בה מורכבויות לכאן ולכאן, ולא על כולן אפשר לדבר ולהרחיב כרגע, למצוא פתרון לקבוצה המסוימת הזאת בה אנחנו מדברים, נראה לי בכל הכבוד והיקר - - -
מיכל רוזין: נתן, סבבה, אתה רוצה פלסטר, אבל לפחות תן פלסטר ראוי.
מיכל רוזין: הפלסטר לא ראוי.
אילן גילאון: בית המשפט נתן את הפתרון אבל אתם לא מכבדים אותו.
אילן גילאון: בית המשפט אמר להחיל את חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
אלי אלאלוף: כם, אני מסכם והדיון יסתיים אחרי דבריי.
אלי אלאלוף: ראשית, לא תהיה היום הצבעה.
אלי אלאלוף: לא ראיתי כאן התנגדות בעיקרון למטרות הצו הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו מקבלים בברכה ובהבנה את החלטת הבג"ץ ורוצים למצוא לה יישום אמיתי.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים מהממשלה לגבש פתרון לבעיה ללא הכבדה של העלות על המעסיקים וזאת על מנת שהוועדה תוכל לאשר את הצו.
אלי אלאלוף: זה הסיכום שלי.
<טל אמתי נשרי: את ההצעה יציג ביטוח הלאומי.
<טל אמתי נשרי: אני רק אומר שעלות ההצעה היא בין שניים לשלושה מיליון שקלים.
<טל אמתי נשרי: היא לא נחשבת הצעת חוק תקציבית כי היא לא עומדת ברף של שישה מיליון שקלים והיא באה בהסכמה עם משרד האוצר.
<שלומי מור: חוק הביטוח הלאומי היום מגדיר מהי לידה לצורך הזכאות למענק לידה, דמי לידה ומענק אשפוז.
<שלומי מור: החוק קובע שלידה היא לידה של ולד שהוא חי או למעשה כל לידה בתום 26 שבועות.
<שלומי מור: זאת אומרת, מי שחלילה ילדה ולד לאחר 26 שבועות הריון, תהיה זכאית לכל הזכויות.
אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת עליזה לביא שהיא מציעת החוק.
<שלומי מור: המצב החוקי היום הוא שמי שילדה לאחר 26 שבועות ולד בין חי ובין מת, תהיה זכאית לכל הזכויות על פי החוק.
<שלומי מור: ההצעה שלנו מבקשת להרחיב את ההגדרה הזאת ולקבוע שאישה תהיה זכאית לכל ההטבות הללו גם אם היא ילדה ולד שאיננו חי החל מהשבוע ה-22 להריונה ולא השבוע ה-26 להריונה.
<שלומי מור: ההרחבה הזאת נעשית לאור הבנה שלנו ושל הגורמים הרפואיים לפיהם מבחינת הלידה וההשפעה על האישה אין למעשה הבדל בין מי שילדה בשבוע ה-26 לבין מי שילדה בשבוע ה-22 והחל מהשבוע ה-22 אפשר לראות בלידה כלידה מלאה שאמורה לזכות בכל ההטבות הנלוות.
אלי אלאלוף: לדעתך יש סיכוי שוולד שנולד בשבוע ה-22 יחיה?
<טל אמתי נשרי: אנחנו מברכים על הצעת החוק שהיא הצעה חשובה וטובה.
<טל אמתי נשרי: אנחנו מבקשים להבהיר שיש הבדל מבחינת ההשפעה על האישה, האם האישה חוותה לידה לבין השאלה האם העובר הוא עובר בר חיות.
<טל אמתי נשרי: מאוד חשוב לדעתנו, וזו גם הבקשה שלנו, להבהיר את הדברים גם בדברי ההסבר כי היום יש קואורלציה מסוימת בין הגדרת לידה לבין גיל העובר שנחשב כעובר בר חיות.
<טל אמתי נשרי: מאוד חשוב לנו שלא ישתמע מהצעת החוק הזאת שעובר בגיל 22 שבועות של הריון הוא כבר עובר שהוא בר חיות.
<טל אמתי נשרי: יכולות להיות לזה השפעות גם בהיבטים של הפסקת הריון, האם מגיל 22 שבועות כבר צריך ועדה מיוחדת להפסקת הריון וקשיים משמעותיים יותר בביצוע הפסקת ההריון, גם מבחינת הפרוצדורות הרפואיות שצריך לתת לעובר, גם בפרספקטיבה של דיני הנזיקין.
<טל אמתי נשרי: זאת עמדת משרד הבריאות.
<טל אמתי נשרי: אני מחליפה כרגע את עורכת הדין טליה אגמון שמאחרת וצריכה להצטרף מאוחר יותר.
<טל אמתי נשרי: זאת העמדה שהועברה אלי.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, את מבודדת את השאלה.
<נעה בן שבת: את אומרת שלצורך העניין הזה של הלידה, של חופשת הלידה, זכאות האישה לקבל חופשת לידה ודמי לידה, במקרה שלנו זה יותר דמי לידה וכל הזכויות שכרוכות בביטוח אימהות, היא מתנתקת מהשאלה מה מעמדו של הוולד.
<טל אמתי נשרי: כן.
<שלומי מור: גם לא הייתה שום כוונה בהצעת החוק הזאת כדי להשפיע בשום הקשר אחר.
<שלומי מור: אני רוצה להבהיר שמבחינת הצעת החוק הממשלתית, לא הייתה שום בקשה או כוונה להשפיע בשום הקשר אחר מלבד עצם הזכאות.
<שלומי מור: רק לשם השלמת התמונה אני אומר שמדובר בערך בתשעים נשים בשנה שתזכינה בכך.
<טל אמתי נשרי: כמובן.
<טל אמתי נשרי: כמו שאמרנו היא מבורכת וטובה ואין לנו התנגדות מהותית להצעת החוק.
<טל אמתי נשרי: אנחנו רק מבקשים שיובהר, כדי שלא תהיה הבנה מוטעית לפיה אנחנו רואים בעובר בגיל 22 שבועות הריון כעובר בר חיות.
<טל אמתי נשרי: יש לזה השלכות.
<טל אמתי נשרי: למשל, ועדות להפסקת הריון, ועדות על אזוריות.
עליזה לביא: זה לא המקרה.
<טל אמתי נשרי: נכון.
<נעה בן שבת: היא רוצה להבהיר שזה לא המקרה.
<טל אמתי נשרי: אנחנו מבינים שזה לא המקרה.
<טל אמתי נשרי: אנחנו מבקשים שזה יובהר כדי שלא תהיה הבנה אחרת.
אלי אלאלוף: זה נרשם בפרוטוקול.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין שמציעי החוק, בנוסף לחברת הכנסת עליזה לביא, הם משה גפני, דב חנין, מיקי לוי וקארין אלהרר.
עליזה לביא: אני עומדת ומחייכת בהכרת תודה.
עליזה לביא: באיחור רב אנחנו מגיעים לחקיקת החוק הזה, חוק שגרם עוול להרבה מאוד נשים ומשפחות במשך יותר מדי שנים.
עליזה לביא: יש הבדל ופער בין ההגדרה הרפואית לבין ההגדרה הבירוקרטית שמלמדת אותנו מתי אישה זכאית לכל סל הטבות, אם אפשר לקרוא לזה כך במקרה המאוד קשה הזה, אבל הרבה מאוד פעמים נשים חוו בנוסף לאובדן, גם השפלה במקום העבודה, זלזול, לקחו את הכאב הביתה וגם בבית לא היה מי שייתן על כך את הדעת משום שכאשר החברה מסביב לא מכירה, ההשלכות הן מאוד ברורות.
עליזה לביא: ההצעה הזאת בראש ובראשונה באה לתקן עוול ומאפשרת לנשים שחוו לידה שקטה, שחוו את מול הוולד בין השבועות 22 ל-26 כאשר היום זה רק מהשבוע ה-26, ובתיקון של החוק הזה, אנחנו בעצם מדברים גם על ההגדרה הרפואית וגם על ההגדרה הבירוקרטית כך שהן תהיינה שוות וזהות בארבעת השבועות האלה של הכרה.
עליזה לביא: בתיקון המבורך הזה תימנע פגיעה מיותרת ולא נכונה, לא מידתית ולא ראויה, בנשים שבנוסף לאובדן הקשה מכל של הוולד, חוות גם אי הכרה ועוולה מצד הממסד, מצד המערכת הבירוקרטית.
עליזה לביא: שנים ניסינו לתקן את זה.
אלי אלאלוף: אל תאשימו את הבירוקרטיה, את הפקידים כי הפקידים מבצעים את המדיניות של הנבחרים, כולל שלנו.
עליזה לביא: לא, חלילה.
עליזה לביא: אני לא מאשימה.
עליזה לביא: אני לא פוגעת אלא אני רוצה להודות בהכרת הטוב ולבוא מהמקום המכיל והמודה.
עליזה לביא: יושבות כאן גם נשים שפעלו הרבה מאוד במרחב החברתי ועשו להעלות את הנושא הזה למודעות ולהביא אליו את תשומת הלב הציבורית.
עליזה לביא: החוק הזה גם בכנסת הקודמת עבר, הבשיל ונעצר בגלל הבחירות.
עליזה לביא: זה מסוג החוקים שבאמת נשאלת השאלה איך לא עשינו את זה קודם, איך לא שינינו ותיקנו.
עליזה לביא: זה חוק שבא להיטיב במעט שאפשר במציאות הקשה שחווה אותה אישה ושחווה אותה משפחה.
עליזה לביא: כל מי שחווה או היה קרוב במעגל הראשון והשני למציאות הזאת, מבין על מה אנחנו מדברים.
עליזה לביא: קודם כל, חלילה לא לפגוע בבירוקרטיה הקודמת, אבל כן לבוא ולא בכל חוק יש את האפשרות הזאת לבוא עם הכרת הטוב כדי לתקן וכאן זה מאוד בולט.
אלי אלאלוף: יש כאן גברת שעברה לידה שקטה כזאת.
אלי אלאלוף: ביקשת לדבר.
אלי אלאלוף: אם את רוצה, בבקשה.
<אפרת ניצן: לפני חמש שנים הייתי בשבוע ה-24.
<אפרת ניצן: לא חשבתי על ההשלכות ועל מה זה אומר, כמה זמן להיות בבית, חופשת מחלה, אלא זה היה צריך לעשות ולכן עושים.
<אפרת ניצן: אחרי הלידה – ואני חייבת לציין את בית חולים וולפסון בו היה צוות מדהים, מבין ותומך ומהבחינה הזאת קיבלתי הרבה תמיכה חברתית למרות שזאת הייתה איזושהי בחירה – חברה שלי, עורכת דין אילנה קוורטין, אמרה לי להגיש טפסים כי עברתי לידה ומגיעה לי חופשת לידה מביטוח לאומי.
<אפרת ניצן: אני הגשתי את הטפסים וביקשתי חודש כי לא חשבתי שאני אצטרך יותר מכך.
<אפרת ניצן: רציתי לחזור לעבוד.
<אפרת ניצן: רציתי רק להתאושש מבחינה פיזית ולא מעבר לכך.
<אפרת ניצן: אכן זה אושר לי ואחרי שזה אושר הבנו שזה אושר במקרה כי זה נפל על פקיד שכנראה לא שם לב לפרטים.
<אפרת ניצן: אז אילנה קידמה את הצעת החוק.
<אפרת ניצן: כמי שחוותה, אני חושבת שהאפשרות לתת לאישה לבחור ולומר כמה זמן היא צריכה כדי להתאושש, כל אחת יכולה לקחת את זה למקום אחר.
<אפרת ניצן: אני הרגשתי שאני צריכה את החזרה לעבודה כדי להתאושש ומישהי אחרת מרגישה אחרת.
<אפרת ניצן: אני חושבת שזאת זכות מלאה שצריך להכיר בה.
<נעה בן שבת: אדוני, אפשר לציין שכאשר נולד ולד שהוא לא חי, יש אפשרות לאישה לבקש לקצר את חופשת הלידה למרות שאנחנו מקדימים כאן את המועד שנחשבת לידה אבל חוק עבודת נשים, מבחינת הביטוח הלאומי, אם יש זכאות לדמי לידה, יש זכאות לדמי לידה אבל מבחינת חוק עבודת נשים, השינוי שלנו ישליך על כך שהאישה יכולה לקבל את מלוא חופשת הלידה.
<קרן גרינבלט: אני משדולת הנשים.
עליזה לביא: שדולת הנשים שותפה לחוק הזה.
<קרן גרינבלט: אני רוצה קודם כל להכיר תודה גם לחברת הכנסת עליזה לביא אליה באנו עם הצעת החוק הזאת והיא לקחה אותה בשתי ידיים וקידמה אותה במלוא העוז ובמלוא ההבנה של החשיבות שלה, גם בכנסת הקודמת וגם בכנסת הזאת, למרות כל העיכובים הבירוקרטיים, העיכובים מול משרד הרווחה וכולי.
<קרן גרינבלט: עברנו את כל התהליך הזה יחד.
<קרן גרינבלט: אני רוצה גם להודות לאפרת ולעורכת הדין אילנה קוורטין שנמצאות כאן שהן אלה שיזמו את הפנייה לשדולת הנשים בבקשה לתקן את חלון הזמנים הקשה הזה.
<קרן גרינבלט: חשוב לציין את ההשלכות הנוספות מלבד זכויות האימהות שמגיעות יחד עם הקדמת המונח לידה ואלה הגנות של חוק עבודת נשים.
<קרן גרינבלט: הגיעו אלינו לשדולה מקרים של נשים שעברו לידה שקטה ופוטרו כי לא זכו להגנה לה זוכות נשים שמוגדרות בחופשת לידה ובחזרה מחופשת לידה.
<קרן גרינבלט: מעסיקים ניצלו את הסיטואציה הזאת וזה עוד דבר שאנחנו מעניקים להם בכך שאנחנו מורידים את השבוע בו מוגדרת לידה.
<קרן גרינבלט: אני רוצה גם לציין את ההסתדרות הרפואית, את איגוד המיילדות והגניקולוגיה שהיו שותפים אתנו בניסוח הצעת החוק והיו שותפים אתנו במציאת הנתונים שהצדיקו אותו ותמכו מהרגע הראשון.
<קרן גרינבלט: תודה לכם.
<מאירה בסוק: נעמ"ת.
<מאירה בסוק: לגבי הנושא של חוק עבודת נשים, אם אישה, כמו שקרה לאפרת, רוצה לחזור אחרי חודש מחופשת הלידה ובחוק עבודת נשים כתוב שהיא לא יכולה לחזור אלא אחרי זמן מסוים.
<נעה בן שבת: יש אפשרות לקצר במקרה שהוולד מת.
<מאירה בסוק: צריך איכשהו להכניס את זה כדי שלא תתעורר בעיה.
<נעה בן שבת: גם היום יש אפשרות לעובדת שהוולד שלה מת, לקצר את חופשת הלידה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, האיסור לקצר את חופשת הלידה לפחות מאותם 14 שבועות, לא קיים לגבי עובדת שהוולד שלה מת.
<מאירה בסוק: זאת אומרת שמבחינת ביטוח לאומי היא תקבל את דמי הלידה.
<קריאה: זה התיקון.
אלי אלאלוף: היות והצעת החוק הממשלתית מאוד קרובה להצעת החוק של חברת הכנסת לביא, אם את מסכימה, אנחנו נבקש מהלשכה המשפטית למזג את שתי הצעות החוק.
<נעה בן שבת: זאת צריכה להיות החלטה של הוועדה למזג את שתי הצעות החוק וזה עובר לאישור ועדת הכנסת.
אלי אלאלוף: את מחליפה את מאיר כהן.
אלי אלאלוף: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק?
אלי אלאלוף: בעד המיזוג – פה אחד
אלי אלאלוף: שתי הצעות מוזגו.
אלי אלאלוף: שתי הצעות החוק ימוזגו.
<נעה בן שבת: נקרא את הצעת החוק.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 39 בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בסעיף 39, בהגדרה "לידה" במקום "עשרים ושישה" יבוא "עשרים ושניים".
<נעה בן שבת: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול לגבי מי שילדה ביום התחילה או לאחריו.
עליזה לביא: זאת ההתחייבות שלנו לשר כץ.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 172) (תיקון הגדרת לידה, התשע"ו-2016?
אלי אלאלוף: זה עובר לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
אלי אלאלוף: תמסרי דרישת שלום לשי פירון שהיה בין היוזמים ולצערי לא נמצא אתנו בכנסת.
עליזה לביא: אני אמסור.
עליזה לביא: אדוני, יש אפשרות שנוכל לחוקק את זה עוד במהלך המושב הזה?
<נעה בן שבת: זה תלוי בהנחה.
<נעה בן שבת: אנחנו נשתדל להניח.
<קריאה: זה יונח וזה עולה למליאה.
<קריאה: אנחנו סיימנו.
אלי אלאלוף: בעיקרון אנחנו בעד.
אלי אלאלוף: היום ה-29 בפברואר 2016, כ' באדר א' התשע"ו, השעה 13:05 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בהצעת חוק שלי אליה הצטרפו חברי כנסת נוספים – יעקב מרגי, מירב בן ארי, איציק שמולי, נחמן שי, יחיאל חיליק בר, יוסי יונה, עאידה תומא סלימאן, מרב מיכאלי וזוהיר בהלול.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שהנושא הזה של מועצת ההנדסאים והטכנאים, רצינו לחזק את המועצה ומצאנו לנכון לצרף למועצה חבר שמייצג את הסטודנטים כפי שקיים ברוב המוסדות להשכלה גבוהה וב-ות"ת עצמה.
אלי אלאלוף: לכן אנחנו הצענו שיומלץ מטעם הסתדרות הסטודנטים להנדסאים על נציג אחד שיצטרף לשאר החברים.
אלי אלאלוף: זה לא במקום מישהו אלא בנוסף.
אלי אלאלוף: רצינו יותר מאחד אבל הובהר לנו שבשלב זה השותפות עם המשרדים היא בהסכמה לנציג אחד.
<ליאת הלבץ: אני רוצה קודם כל לומר תודה רבה ליושב ראש הוועדה חבר הכנסת אלאלוף על קידום הצעת החוק הזו.
<ליאת הלבץ: אנחנו הצענו ומיד קיבלנו שיתוף פעולה מלא.
<ליאת הלבץ: אנחנו בהחלט רואים יחד את הצורך לחזק את מעמד ההנדסאים בישראל ואת המערכת בכלל ומאמינים שזה יהיה צעד אחד מתוך סט גדול של צעדים שצריך לעשות בתקופה הקרובה כדי לשפר את המערכת הזאת.
<ליאת הלבץ: כאמור, הגענו להסכמה שנציג אחד יהיה מספק והוא כמובן לא במקום נציג אחר.
<ליאת הלבץ: אולי בהמשך נעיר בנוגע לנוסח לגבי נציג סטודנטים במכללות הטכנולוגיות ונבקש שתהיה לנו אפשרות של נציג סטודנטים מטעם ההתאחדות.
<ליאת הלבץ: אנחנו עובדים מול המועצה להשכלה גבוהה.
<נירה ינאי: יש חשיבות שבמקרה הזה זה יהיה מישהו מהמכללות בגלל ההבחנה בין המוסדות האלה שיש להם חוק מסוים לבין יתר המוסדות להשכלה גבוהה.
<ליאת הלבץ: ברור, אבל כרגע, סתם כדי שתבינו איך זה מתנהל מול המועצה להשכלה גבוהה לדוגמה, החבר מטעמנו, יש שני חברים במועצה להשכלה גבוהה כאשר חבר אחד הוא יושב ראש ההתאחדות והשני הוא חבר מטעם ההתאחדות ולרוב זה מישהו שכבר סיים את לימודיו האקדמיים באחד מהמוסדות המוכרים מטעם ההתאחדות.
<ליאת הלבץ: אנחנו מאמינים שאולי לא בהכרח סטודנט יהיה הבן אדם אלא אולי בן אדם שסיים את הלימודים ומכיר את המערכת, אולי מישהו שהיה יושב ראש אגודה לשעבר.
<נירה ינאי: זה לא סותר כי הוא נציג של סטודנטים במכללות.
<נירה ינאי: הוא מייצג אותם.
<ליאת הלבץ: אבל הוא לא חייב להיות סטודנט.
<נירה ינאי: לפחות לא לפי הנוסח הזה.
<נירה ינאי: אני מוכנה לשאול את הממונה על נוסח החוק אם היא רואה את זה אחרת.
<נירה ינאי: אני לא חושבת שזה משנה.
<נירה ינאי: אני חושבת שיש חשיבות לציין שאלה המכללות הטכנולוגיות ורצוי שזה יהיה אדם שמכיר את המטריה הזאת.
אלי אלאלוף: שמומלץ על ידי התאחדות הסטודנטים.
<נירה ינאי: כן.
<נירה ינאי: לפי המלצה.
<נירה ינאי: שוב, לפי המלצה, זה עולה בקנה אחד עם יתר הניסוחים בסעיף הזה.
<ליאת הלבץ: אין בעיה.
<ליאת הלבץ: קיבלנו.
<לימור ניסן: אנחנו מסכימים לנוסח הזה ואנחנו מקבלים אותו.
<לימור ניסן: כמוך, גם אנחנו חושבים שיש צורך בסטודנט שהוא מהמכללות הטכנולוגיות כיוון שהשיטה במועצה להשכלה גבוהה היא שיטה לא דומה.
<לימור ניסן: לכן אנחנו צריכים מישהו שבאמת מכיר את הפעילות שלנו ומושפע גם מההחלטות של המועצה.
<אסף מנוחין: אנחנו עדיין לא מופיעים בחוק הסטודנט.
<אסף מנוחין: פניתי ליועצת המשפטית.
<אסף מנוחין: ברגע שנוכר, הסטודנטים שבמכללות הטכנולוגיות שבפיקוח משרד החינוך יהיו חלק מהמערכת.
<אסף מנוחין: כרגע הם לא נמצאים שם ולכן חשוב לי שזה יהיה באמת מישהו מטעם המכללות הטכנולוגיות או מישהו שמכיר את המערכת וברגע שאנחנו נהיה מוחלים בחוק זכויות הסטודנט 2007, אז אני מניח שגם סטודנטים שלנו יוכלו להתמודד על הנציגות.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שבמקביל יש הצעת חוק שהיא בהכנה, בראשותי, בהשתתפות חבר הכנסת פרופסור טרכטנברג וחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, שהיא כוללת את כל נושא חוק עבור הנדסאים וטכנאים במערכת המלווה שלהם, כולל המשרד האחראי.
אלי אלאלוף: כאשר נסיים את הדיונים, בוודאי תמצאו גם את התשובות הנדרשות.
<נירה ינאי: יש לי שאלה לנציגת ההתאחדות.
<נירה ינאי: אתם לא שואפים שתמיד יהיה נציג שהוא גם סטודנט פעיל?
<ליאת הלבץ: כמובן.
<ליאת הלבץ: אנחנו מעדיפים להשאיר את ההגדרה בחוק שלא תחייב אך ורק סטודנט במידה ויש – סתם לדוגמה, וזה קורה – יושב ראש של אחת האגודות או באמת איזשהו סטודנט שמסיים את לימודיו אבל עדיין נשאר מאוד פעיל במערכת, וזה קורה לא אחת.
<ליאת הלבץ: חבר'ה שכבר מסיימים את התואר אבל נשארים פעילים בעולם הסטודנטיאלי וממשיכים לעסוק בנושא, במיוחד בגלל שהם כבר אחרי התואר ועברו את כל השלבים.
<ליאת הלבץ: אנחנו מאמינים שגם הם לעתים יכולים להיות אותם הנציגים דווקא מתוך הניסיון והתקופה הארוכה שהם עברו.
<ליאת הלבץ: הנציג שלנו במועצה להשכלה גבוהה, לרוב הוא לא סטודנט פעיל אלא מישהו שסיים את המערכת ויש לו ראייה יותר כוללת של האקדמיה.
<ליאת הלבץ: אנחנו לחלוטין מסכימים שהנציג צריך להיות מתוך העולם של הנדסאים, זה כמובן, ולא סטודנט שלמד באוניברסיטת תל אביב או בסמינר הקיבוצים, כי זה לא רלוונטי ואין לו את הידע המתאים.
<ליאת הלבץ: אנחנו לחלוטין מסכימים שזה צריך להיות נציג מתוך עולם ההנדסאים.
אלי אלאלוף: לא לשכוח שזאת המלצה ובסוף המינוי הוא של השר.
<ליאת הלבץ: כך זה גם במועצה להשכלה גבוהה.
<אסף מנוחין: יש איזו הגבלה מרגע סיום לימודיו כסטודנט?
<ליאת הלבץ: מבחינתנו, אנחנו לא רוצים להגביל.
<ליאת הלבץ: אם אתם רוצים ומוצאים לנכון להגביל שנה, שנתיים, אחרי התואר, אין לי בעיה.
<ליאת הלבץ: אני פשוט חושבת שאנחנו מאמינים שזה יצמצם אולי את מספר הדמויות.
<ליאת הלבץ: במועצה להשכלה גבוהה זה לא מוגבל.
<ליאת הלבץ: כתוב שזה נציג מטעם התאחדות הסטודנטים.
<לימור ניסן: בחוק שלנו זה ארבע שנים כל מינוי.
<לימור ניסן: בחוק שלנו יש מגבלה למינויים.
<אסף מנוחין: כמה זמן אחרי התואר?
<אסף מנוחין: יכול להיות אחד שסיים לימודי הנדסאות לפני ארבעים שנים.
<ליאת הלבץ: אתה יכול להיות בטוח שסטודנטים לא יציעו מועמד למערכת מטעם הסטודנטים שהוא לא יהיה קרוב לסטודנטים ולא מגיע מהסטודנטים.
אלי אלאלוף: מה תפקידך היום?
<ליאת הלבץ: אני מנהלת קשרי הממשל.
<ליאת הלבץ: את התואר הראשון שלי עשיתי במרכז הבינתחומי ואני עושה עכשיו גם את התואר השני שלי שם.
<ליאת הלבץ: אני לא מההנדסאים אבל הנושא קרוב ללבי ואנחנו פועלים בנושא גם אם אלה לא נושאים שלנו.
<ניר חיים ויינר: אם אפשר לשאול משהו את נציגת התאחדות הסטודנטים.
<ניר חיים ויינר: אני פחות מכיר את הפעילות שלכם בהקשר הזה.
<ניר חיים ויינר: אני רוצה לדעת כמה נציגים נכון להיום יש בהתאחדות הסטודנטים מתוך המכללות הטכנולוגיות.
<ליאת הלבץ: נשיאות התאחדות הסטודנטים מורכבת מיושבי הראש של האגודות שחברות בהתאחדות.
<ליאת הלבץ: זה נושא שאנחנו דנים בו ארוכות עם לימור, על ההקמה בכלל של אגודות במוסדות.
<ליאת הלבץ: היום אין אגודה במוסד הנדסאים שהיא לא חברה בהתאחדות.
<ליאת הלבץ: כולן תחתנו ואני חייבת לומר שאלה חברים מאוד פעילים.
<ליאת הלבץ: כרגע אנחנו שואפים להגדיל את מספר האגודות במוסדות כדי שאחר כך הן יהיו חברות בהתאחדות.
<ליאת הלבץ: כרגע אנחנו עובדים בעיקר להרחיב את מספר האגודות שיש במוסדות הנדסאים כי היום המספרים שם לעומת מספרים במוסדות האקדמיים הם דלים.
<נירה ינאי: יש מוסדות השכלה גבוהה שהאגודות בהם לא חברות בהתאחדות?
<ליאת הלבץ: כל אגודה חדשה שקמה, נהוג שהיא מצטרפת להתאחדות שהיא הארגון היציג היחיד.
<אסף מנוחין: אני מייצג את משרד החינוך.
<אסף מנוחין: מספר גדול של מכללות הן מכללות קטנות כאשר בכיתה יכולים להיות עשרים תלמידים.
<אסף מנוחין: יש איזו הגבלה מבחינת
<אסף מנוחין: כם בתהליך?
<אסף מנוחין: זאת אומרת, כל מכללה כזאת, יהיה לה יושב ראש והוא יהיה חבר בנשיאות?
אלי אלאלוף: זה לא תלוי בהם.
אלי אלאלוף: ההגדרה מהי מכללה צריכה לבוא ממשרד הכלכלה או ממשרד החינוך.
<ליאת הלבץ: ברגע שהמוסד מוכר, כל נציגות סטודנטיאלית שהוסכמה על ידי הסטודנטים, מבחינתנו הם מגישים בקשה להתאחדות, יש איזושהי פרוצדורה להתקבל להתאחדות אבל אין מניעה מכל מוסד, לא משנה מה גודלו.
אלי אלאלוף: כיתות י"ג ו-י"ד בבתי הספר התיכוניים, הם נחשבים כמוסד?
<אסף מנוחין: נחשב מכללה טכנולוגית.
אלי אלאלוף: אתם מבלבלים את הסטטיסטיקה.
אלי אלאלוף: מה זה מכללה של חמישים תלמידים?
<אסף מנוחין: הם מתעסקים דרך המכללות של מע"ת.
<אסף מנוחין: כל הסטטיסטיקה זאת המכללות של מע"ת ולא דרכנו.
אלי אלאלוף: אתם לא כלולים בסטטיסטיקה.
<אסף מנוחין: לא בסטטיסטיקה ולא במצב.
אלי אלאלוף: אתם לא תהיו בהסתדרות.
<לימור ניסן: הם צעירים יחסית כי מדובר בכיתות י"ג ו-י"ד.
<אסף מנוחין: אבל הם מוגדרים כמכללה טכנולוגית.
אלי אלאלוף: עם סמל מוסד של מע"ת?
<אסף מנוחין: לא.
<אסף מנוחין: משרד החינוך.
אלי אלאלוף: מי מקנה את התואר הזה?
אלי אלאלוף: מע"ת?
<לימור ניסן: הם מקנים אבל שנינו רושמים באותו מרשם, באותו פנקס.
<לימור ניסן: פשוט היסטורית היו בתי ספר תיכוניים טכנולוגיים ומי שסיים את לימודי הטכנולוגיה יכול היה להמשיך לכיתה י"ג ו-י"ד.
<לימור ניסן: עם השנים זה קצת השתנה אבל הפעילות נשארה.
<לימור ניסן: להם יש כ-6,000 סטודנטים ולנו 27 אלף השנה.
<לימור ניסן: יש קצת חפיפות, אבל בסך הכול רוב הסטודנטים שלהם מתחילים בכיתה י', י"א, י"ב, וממשיכים לכיתה י"ג ו-י"ד.
אלי אלאלוף: צריך להיות יצירתי כדי למצוא שילוב כזה.
<אסף מנוחין: אנחנו סומכים על הסטודנטים.
אלי אלאלוף: אנחנו נקריא את הצעת החוק.
<נירה ינאי: הצעת חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (תיקון מס'...) (הוספת נציגי סטודנטים למועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים), התשע"ו–2016 תיקון סעיפים 2 ו-4 בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע"ג-2012 – בסעיף 2 – ברישה, במקום "13" יבוא "14".
<נירה ינאי: בסופו יבוא: "(12) נציג סטודנטים במכללות הטכנולוגיות המוכרות לפי הנמלצת התאחדות הסטודנטים בישראל".
<נירה ינאי: בסעיף 4(ג), בסופו יבוא: "היו הדעות שקולות – יכריע היושב ראש".
<נירה ינאי: זה החוק.
<נירה ינאי: אנחנו קבענו מנגנון להכרעה במידה ויש דעות שקולות מאחר שעכשיו המספר הוא זוגי.
<נירה ינאי: לחוק הזה אין עלות תקציבית, לפי הודעת משרד האוצר.
<ניר חיים ויינר: אתם רוצים לשנות את הכותרת שעדיין כותבת נציגי סטודנטים?
<נירה ינאי: לא.
<נירה ינאי: זה לא יהיה.
<נירה ינאי: הכותרת הזאת לא תהיה.
<ניר חיים ויינר: יהיה רק תיקון מספר.
<נירה ינאי: זה כך מהטרומית.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (תיקון מס'...) (הוספת נציגי סטודנטים למועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים), התשע"ו–2016?
טלי פלוסקוב: בוקר טוב לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה, ליועצות המשפטיות, לכל הנציגים של המשרדים.
טלי פלוסקוב: אנחנו היום ממשיכים לדון על הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים והמטרה שלנו היא להתחיל מהתחלה, לעבור על כל הסעיפים לגביהם עלו כאן הסתייגויות וכנראה אני אצביע עבורן, וכך אנחנו נתקדם.
טלי פלוסקוב: נעבור על דברים שנשארו פתוחים.
טלי פלוסקוב: כמובן לא נסיים היום אלא ניתן לכם פה ושם אופציה להציג עמדה, אבל אלה כבר לא יהיו דיונים ארוכים אלא זה יהיה משהו מאוד מאוד קצר כי כבר היינו שם ואנחנו חייבים איכשהו לסגור את הסעיפים.
<יעל סלנט: אנחנו נציג את כל השינויים העיקריים שעשינו, גם בעקבות הערות שלכם שעלו כאן וגם בעקבות דיונים פנימיים עם משרד המשפטים ועם משרד הבריאות, דברים שראינו שעדיין היו חסרים.
<יעל סלנט: נתחיל עם הסעיף הראשון שהוא סעיף ההגדרות.
<יעל סלנט: כמו שאתם יכולים לראות בנוסח שמונח בפניכם, שינינו את ההגדרה של מוסד רפואי.
<יעל סלנט: כיום מוסד רפואי מוגדר בפקודה כ"מוסד רפואי הפועל שלא לשם הפקת לקחים ושהמנהל הכיר בו לעניין פקודה זו".
<יעל סלנט: משרד הבריאות ביקש לשנות את ההגדרה הזאת, ותכף הם יציגו למה באה הבקשה הזאת.
את ההגדרה: "מוסד רפואי" – גוף שהמנהל הכיר בו לעניין פקודה זו והוא אחד מאלה: מוסד רפואי הרשום כבית חולים לפי פקודת בריאות העם.
את ההגדרה: קופת חולים, כהגדרתה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994".
<מוריה בן צור: ההגדרה הזאת למעשה מרחיבה את סעיף 36 לפקודה.
<מוריה בן צור: ההגדרה של מוסד רפואי תרחיב את ההגדרה שקיימת ביחס לסעיף 36 לפקודה שמתייחס לחדרי תרופות.
<מוריה בן צור: אנחנו פשוט רוצים שהוא יוכל לכלול גם בתי חולים וקופות חולים שיוכלו להפעיל חדר תרופות באותה מסגרת, באותו ישוב, וכמובן בהתאם לשאר התנאים שמופיעים באותו סעיף.
טלי פלוסקוב: יש הערות?
<אייל פלום: רק שאלה טכנית.
<אייל פלום: אתמול בצהרים נשלח נוסח לקראת הדיון היום וזה לא היה כלול.
<יעל סלנט: נוספה ההגדרה הזאת אתמול בלילה.
<אייל פלום: זה השינוי היחיד?
<אייל פלום: ב-65 העמודים שקראתי אתמול יש עוד דברים?
<סלנט: אנחנו נעבור על כל השינויים.
<סלנט: יכול להיות שיש עוד כמה דברים, דברים בודדים שברובם הם ענייני נוסח.
<סלנט: זאת הגדרה חדשה וכך נאמר.
טלי פלוסקוב: אם זאת הגדרה חדשה, נציין זאת כדי שתדעו שזה משהו שלא דיברנו עליו קודם.
<יעל סלנט: בכל מקרה, הנוסח מונח בפניכם.
<יעל סלנט: הדבר הבא שקצת שינינו לעומת מה שהוקרא כאן בישיבות קודמות הוא ההגדרה של חומר, חומר גלם וחומר גלם פעיל.
<יעל סלנט: מדובר כאן בשינויי נוסח.
<יעל סלנט: "חומר" – חומר מכל מקור שהוא ובכלל זה מאדם, מהחי ומהצומח או חומר כימי.
<יעל סלנט: "חומר גלם" – כל חומר או שילוב של חומרים המיועדים לשמש רכיב בתכשיר ולמעט חומרי אריזה.
<יעל סלנט: "חומר גלם פעיל" – חומר גלם שבמהלך תהליך הייצור של התכשיר הופך למרכיב הפעיל המיועד לפעול באופן פרמקולוגי, אימונולוגי או מטבולי לשם שחזור, החלפה, תיקון או שינוי של פעולה פיזיולוגית בגוף או לשם אבחון רפואי.
<יעל סלנט: אלה ממש שינויי נוסח קטנים.
<יעל סלנט: בהגדרת תכשיר בעמוד 3, בפסקה (3), שינינו את הנוסח: "הוא ניתן לאדם או לבעל חיים לשם אבחון רפואי או שניתן לתת אותו לאדם או לבעל חיים לשם אבחון כאמור".
<יעל סלנט: כלומר, ניסינו להדגיש את נושא המתן.
<יעל סלנט: ההגדרה תנאי הפצה נאותים, תנאי ייצור נאותים לתכשירים בעמוד 3.
<יעל סלנט: ביקשו מאתנו בדיונים הקודמים לא להגדיר את זה מהתחלה אלא להיצמד להוראות הדירקטיבה וזה מה שעשינו, הפנינו להגדרה שקיימת בתקנות תנאי ייצור נאותים.
<יעל סלנט: זה בעקבות ההערה שעלתה כאן בדיון.
<יעל סלנט: אלה כל השינויים בסעיף 1, סעיף ההגדרות.
טלי פלוסקוב: אנחנו מצביעים על סעיף 1.
טלי פלוסקוב: מי בעד אישור סעיף 1?
טלי פלוסקוב: בעד הסעיף – פה אחד
טלי פלוסקוב: סעיף 1 אושר.
<יעל סלנט: סעיף 2 בעמוד 3 למטה, הוא בעצם סעיף 1א שהוא תיקון של סעיף 2, גם עליו אפשר להצביע.
טלי פלוסקוב: מי בעד אישור סעיף 1א?
טלי פלוסקוב: סעיף 1א אושר.
<יעל סלנט: אפשר להצביע על סעיפים 1ב, 1ג ו-2 שהם תיקון סעיפים 5, 9ג ו-10.
<יעל סלנט: אין בהם שינויים.
<אייל פלום: בתיקון סעיף 10(2)(א), בדיונים הקודמים בוועדה דיברו על כך שלמעשה לא יהיה תהליך של אישור על ידי המנהל אלא שיהיה דיווח למנהל על מינוי רוקח אחראי.
<אייל פלום: משרד הבריאות אמר שאין לו בעיה עם זה והוא יתקן את הדברים כאמור, בין אם זה כאן או בין אם זה בנוהל 16 אבל זה לא קרה.
<איל שורצברג: ראשית, זה קרה.
<איל שורצברג: שנית, זה קרה.
<איל שורצברג: ישבנו על הנוהל וגמרנו אותו.
<איל שורצברג: בגלל לוחות הזמנים הצפופים לא גמרנו להפיץ אותו אליכם.
<איל שורצברג: זה המתווה שיהיה.
<אייל פלום: כפי שנאמר בוועדה.
<איל שורצברג: כפי שנאמר.
<איל שורצברג: יהיה את זה באמצעות אישור, הצהרה כזאת או אחרת של אותו רוקח אחראי שמבקש עם בעל בית המרקחת.
<איל שורצברג: יש שם את זה מסודר ויהיה מסלול מהיר.
<איל שורצברג: מי שירצה, עדיין יוכל להגיע לרוקח המחוזי.
טלי פלוסקוב: חשוב לציין כאן שאלה נהלים פנימיים של משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: אנחנו בחקיקה כאן לא מתייחסים לזה ולכן זה כבר יהיה שיח.
<אייל פלום: במהלך התיקון הזה כאן יש המון דברים שזזו מתקנות לחקיקה, מנהלים לתקנות.
<אייל פלום: מאחר והנושא עלה לדיון, רצינו לדעת שאכן זה יתממש.
טלי פלוסקוב: זאת התשובה.
<מוריה בן צור: כמו שתמיד אנחנו מפיצים נהלים להערות הציבור, גם הנוהל הזה יופץ אליכם להערות.
טלי פלוסקוב: אנחנו מצביעים על אישור סעיפים 1ב, 1ג ו-2.
טלי פלוסקוב: בעד הסעיפים – פה אחד
טלי פלוסקוב: אני בעד הסעיפים.
טלי פלוסקוב: הסעיפים אושרו פה אחד.
<יעל סלנט: אנחנו בסעיף 2א, הוספת סעיף 11א, בו יש מספר שינויים שהם מאוד מינוריים.
<יעל סלנט: סעיף 11א עוסק באחריות של בעל בית המרקחת.
<יעל סלנט: בספקה (5) בעמוד 6 חידדנו שמדובר בהעברת דיווחים למשרד הבריאות.