GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: בסעיף קטן (ב), אני אקריא את הסיפא שנוספה: "שלח מנהל היחידה הווטרינרית הודעה למנהל השירותים הווטרינריים על כוונתו לבטל את האישור, ומנהל השירותים הווטרינריים לא העביר את חוות דעתו לגבי הכוונה לבטל את האישור בתוך שבעה ימי עבודה מיום קבלת ההודעה, יראו את ההתייעצות כאילו קוימה".
<שי סומך: אני מציע לומר סיכן או עלול היה לסכן.
<ענת מימון: למעשה ההסתייגות מתייתרת.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 263 עם ההסתייגות שהתייתרה?
<נעה בן שבת: סימן משנה ד': חובת הגעה לבדיקות משנה אקראיות בתקופת המעבר בסעיף 264, שינינו את סעיף קטן (ב): "מנהל היחידה הווטרינרית יזמן מוביל כאמור בסעיף קן (א) לבדיקת משנה של מוצר הבשר המובל ברכב ההובלה, בהתאם לנתוני המערכת הממוחשבת כאמור בסעיף 267 לפי הוראות אלה".
<נעה בן שבת: בפסקה (3) אנחנו מוסיפים ש"רכב הובלה של מוביל של יצרן או של בעל היתר הפעלה יזומן לשתים עשרה בדיקות משנה בשנה לפי הוראות סעיף זה".
<נעה בן שבת: אין שינוי בשאר חלקי הסעיף.
<נעה בן שבת: הובהר לנו שזה באמת 12 בדיוק.
ישראל אייכלר: כמה היו עד היום?
<אבי שפירא: כל יום.
<נעה בן שבת: ההוראה של סעיף 265 הועברה להגדרה של תקופת המעבר וחלק ממנה לסעיף 334.
<נעה בן שבת: ההערה של סעיף 266 הועברה למעלה.
<נעה בן שבת: קראנו אותה והיא הוצבעה.
<נעה בן שבת: סעיף 267, הקמת מערכת ממוחשבת.
<נעה בן שבת: יש כאן תיקון של נושא בבחירת ההובלות ולא הנסיעות.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) נמחק גם כאן מאחר ואלה פרטי הטיפול של המערכת הממוחשבת בעוד שמה שחשוב זה עצם הפעילות שלה ועצם הדיווח למערכת הממוחשבת בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: סעיף 268 מדבר על אגרה בעד בדיקות משנה שלש בשר עוף לאחר שחיטה.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) אחרי "בעד ביצוע בדיקות המשנה" יש תוספת האומרת: "לגבי בשר עוף לאחר שחיטה, שנפרק בתחומה".
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) נשאר כפי שהיה עם אותו סכום של 0.1 שקלים לכל קילוגרם בשר לאחר שחיטה שמוביל המוביל.
ישראל אייכלר: כמה זה עלה עד היום?
<מירה סלומון: בערך אותו הדבר.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת אם מוזילים או מייקרים.
<מירה סלומון: בתקופת המעבר, בערך אותו הדבר.
ישראל אייכלר: אמרתי שיש לי תחושה שהחוק הזה שבא להוזיל את מחירי המזון, ייקר אותם פי כמה.
ישראל אייכלר: זאת אחת הדוגמאות.
ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה 0.1 מהסחורה?
ישראל אייכלר: מישהו חישב כמה כסף זה?
אלי אלאלוף: קיבלנו מהאוצר מסמך שמסביר כמה חוסכים וגם ממרכז המחקר.
אלי אלאלוף: לגבי כל אחד מהפרקים האלה.
אלי אלאלוף: זה נשלח אלינו.
ישראל אייכלר: אני סומך עליכם.
אלי אלאלוף: ברור שייקח זמן עד שזה יורגש.
<נעה בן שבת: 269.
<נעה בן שבת: תשלום אגרה בידי מי שפטור מחובת הגעה לבדיקות משנה או מי שחייב בהגעה לבדיקות משנה אקראיות בעל היתר הפעלה או יבואן שפטור לפי חוק מבדיקות משנה ומפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות כאמור בסעיף 257, ישלם לרשות המקומית אגרה מדי חודש בעד פיקוח וטרינרי שיבצעו רופאים וטרינריים שלש הרשויות המקומיות בשוקים.
<נעה בן שבת: סכום האגרה החודשית יהיה מכפלה של 0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של מוצר בשר לאחר שחיטה או המתה, שיוצר בידי בעל היתר ההפעלה או היבואן, לפי העניין, ושווק בכלל הרשויות המקומיות בישראל באותו חודש כפול שיעור התושבים כהגדרתו בסעיף 268(ב).
ישראל אייכלר: מה זה המתה?
<אפרת אביאני: דגים.
<נעה בן שבת: הסבירו לנו שיש הבדל לאחר שחיטה וזה מפחית את העלויות ומפחית את המשקל.
<נעה בן שבת: 270.
<נעה בן שבת: סירוב להנפיק תעודה וטרינרית בשל אי תשלום אגרה רופא וטרינר כאמור בסעיף 260 לא ינפיק תעודה וטרינרית למפעל שקיבל אישור על מתן פטור מבדיקות משנה מלאות ולבעל היתר הפעלה כאמור בפסקה (1) להגדרה בעל היתר הפעלה או יבואן שפטור לפי חוק מבדיקות משנה, אם הם לא שילמו את האגרה לפי סימן משנה זה בתוך 14 ימים מתום החודש האמור בסעיף 269(א).
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש לנו כאן מערך גבייה שמובנה בתוך החוק.
<נעה בן שבת: 271.
<נעה בן שבת: היעזרות בגוף אחר לשם גביית האגרה עד ערב תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2), רשאית רשות מקומית להסתייע בגוף אחר לצורך גביית האגרה.
<נעה בן שבת: ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2), רשות מקומית רשאית להיעזר רק בתאגיד לצורך גביית האגרה.
<נעה בן שבת: יש מועד שייקבע בסעיף 334 והשרים יצטרכו להודיע מתי יוקם התאגיד לעניין גביית האגרות על פיקוח בשווקים.
<נעה בן שבת: עד אותו מועד אפשר להיעזר בגוף אחר ומאותו מועד אפשר להיעזר בתאגיד בתקופת המעבר ולאחר תקופת המעבר, התאגיד עובר לגבייה עצמאית של האגרות אלא אם כן זה מועבר למשרד הבריאות.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) נשאר ללא שינוי.
<מירה סלומון: בהתייחס לסעיף 271(ב).
<מירה סלומון: הסעיף מתייחס למועד תחילת פעילות התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2).
<מירה סלומון: בהתאם לסיכומים שהיו לנו עם המדינה, המועד שבו התאגיד מתחיל לגבות אגרה עבור הרשויות המקומיות, הוא ארבע שנים עם אפשרות לקיצורן לשנתיים, לאחר שנתיים ותשעים ימים, באישור השרים ובהודעה לוועדה.
<מירה סלומון: זה היה הנוסח עליו סוכם.
<נעה בן שבת: אולי תסתכלי בעמוד 66 בנוסח שבפניך.
<נעה בן שבת: כתוב שם – סעיף (ב)(2) - שתחילתו של הפרק ביום תחילתה של תקופת.
<נעה בן שבת: השרים יכולים לפרסם בהסכמת שר האוצר בצו מועד מוקדם יותר.
<נעה בן שבת: זה מוסדר בסעיף הזה.
<מירה סלומון: ובהודעה לוועדה.
<מירה סלומון: השרים בהסכמת שר האוצר בצו ובהודעה לוועדה.
<נעה בן שבת: יתכן שגם באישור הוועדה אבל אולי נשאיר את נושא הוועדה לסיכום עת נגיע לאותו סעיף.
<נעה בן שבת: בסעיף 272 הוחלפה המילה "מפעל" במילה "בעל היתר הפעלה" כדי שזה ידייק בהגדרה.
<נעה בן שבת: בפסקה (2) הדגשנו ש"אם צוין בתעודת המשלוח כי חלה חובה להגיע לבדיקת משנה אקראית כאמור בסעיף 264".
<נעה בן שבת: מעבר לכך אין שינוי בהוראות הסעיף.
<נעה בן שבת: סעיף 273 קובע ש"משווק של מוצרי בשר לא יוציא מוצר בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן או לבעל היתר הפעלה ולא יוביל מוצר בשר מאתר מכירה אלא לאחר שמצא כי התקיימו הוראות סעיף 213(1) עד (4) – שזה לגבי הטמפרטורה ברכב - וסעיף 217 – שהוא לגבי תעודות המשלוח - לגבי הרכב שבו הוא מובל".
<שי סומך: אנחנו מטילים כאן על משווק בתוך שלושה חודשים להקים ברכב שלו מערכת התרעה בזמן אמת על תקלות.
<שי סומך: יכול להיות שלפחות את החובה הזאת, צריך לתת לה זמן היערכות.
<שי סומך: זאת עלות יקרה.
<שי סומך: אנחנו מטילים על המשווק לשים ברכבי ההובלה שלו מערכת התרעה בזמן אמת ולעשות זאת בתוך שלושה חודשים כי זאת הוראת המעבר.
<שי סומך: אולי צריך איזשהו זמן היערכות.
<שי סומך: זאת הערה קצת יותר רחבה.
<שי סומך: זאת מערכת יקרה ולא בטוח שאפשר לעמוד בזה בתוך שלושה חודשים.
<שי סומך: אני גם לא בטוח שיותקנו תקנות כל כך מהר שייתנו את הפטור.
אלי אלאלוף: מה הזמן הסביר בעיניכם?
<ענת מימון: אפשר אולי שההוראה תהיה רק בהוראת קבע ולא לגבי הוראת המעבר?
<קריאה: זאת העילה לפטור.
<אבי שפירא: זאת עילה לפטור.
<אבי שפירא: אנחנו מדברים רק על אלה שיהיה להם פטור.
<שי סומך: זה לגבי המשווק.
<שי סומך: כרגע זה לגבי המשווק.
<שי סומך: גם מהמשווק דורשים את רכב ההובלה הזה.
<נעה בן שבת: רישיון לגבי היצרנים, היבואנים בעלי היתר הפעלה אבל לא יחול על המשווק שמעביר מאתר לאתר.
<נעה בן שבת: מדובר על מערכת בקרת טמפרטורה ותיעוד.
<נעה בן שבת: אלה יהיו אבל לא תהיה החובה לעשות מערכת התרעה בזמן אמת או שהחובה הזאת תידחה?
<נעה בן שבת: פסקה (4) תידחה לגבי המשווק?
<משה רפאלוביץ: זה מיועד למי שפטור.
<שי סומך: לא הסעיף הזה.
<שי סומך: סעיף 273.
<שי סומך: זה לא לגבי משווקים.
<אבי שפירא: אני מבין שזה זמן קצר וזה ברור לגמרי אבל יש צד שני וזאת היכולת לשמש בקרה כי התיעוד בסופו של דבר, מה הוא מביא?
<אבי שפירא: שכבר הסחורה תחולק, תגיע לשווקים ורק כשיבדקו את התיעוד יום, יומיים, אחר כך, פתאום יראו שהסחורה נסעה אולי בטמפרטורה גבוהה מדי וכבר הגיעה לסניף בצורה הזאת ואז אי אפשר יהיה לאתר אותה.
<אבי שפירא: אם זה לא סניף אלא מסעדה, כבר בן אדם אכל אותה.
ישראל אייכלר: אתה מדבר רק על מערכת בקרה.
<נעה בן שבת: מדובר רק על מערכת התרעה בזמן אמת.
ישראל אייכלר: אולי שישה חודשים.
ישראל אייכלר: יש מערכות התרעה כאלה בשוק?
<קריאה: זה בסך הכול להתקין.
אלי אלאלוף: אני מציע שישה חודשים ולפי הצורך יתייעצו עם הוועדה.
אלי אלאלוף: התייעצות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים רק על פסקה (4).
<נעה בן שבת: חצי שנה.
אלי אלאלוף: בהתייעצות עם הוועדה במידה ויצטרכו יותר.
<שי סומך: עם אפשרות הארכה?
<נעה בן שבת: השר שמוסמך להאריך, זה שר הבריאות.
<שי סומך: כן, אבל אולי בתוך ששת החודשים האלה כבר יפתרו את זה.
<שי סומך: צריכים להיות גם משווקים קטנים ולא רק יצרנים.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי תהיה אפשרות שנקבע כאן סמכות לשר לקבוע פטור שנותן ליצרנים, לקבוע אותו גם לגבי המשווקים.
<נעה בן שבת: לא חייב להיות אותו פטור, אבל פטור מותאם גם לגבי המשווקים.
<ענת מימון: אפשר להצביע על הסעיפים מסעיף 264 עד 273.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הסעיפים מסעיף 264 עד סעיף 273?
<נעה בן שבת: בתת סימן י', יש תוספת.
<נעה בן שבת: שי, אתה רוצה להציג את התוספת?
<שי סומך: כפי שסוכם, בתקופה של שנתיים אחרי תקופת המעבר הרשויות המקומיות לא יוכלו לבחור לא להעסיק את העובדים ולהעביר אותם להעסקת התאגיד.
<שי סומך: הן יהיו חייבות להעסיק את העובדים אלא אם כן משרד הבריאות יקבע אחרת.
<שי סומך: הצד השני של הסיכום הזה הוא שהרשויות המקומיות יקבלו שיפוי עבור ההפרש שבין גובה האגרה לבין עלות השכר בפועל.
<שי סומך: הסעיף מסדיר את זה.
<נעה בן שבת: 273ב.
<נעה בן שבת: תשלום לרשויות המקומיות עבור שכר העולה על סכום האגרה הבסיסי, הוראת שעה בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, רשות מקומית שעלות השכר החודשי בפועל לרופאים הווטרינרים המוסמכים לפיקוח בשווקים המועסקים על ידה, עולה על סכום האגרה הבסיסי, תהיה זכאית לתוספת לתשלום לפי סעיף 247(א) או סעיף 248(2), בגובה ההפרש שבין סכום עלות השכר החודשי בפועל לסכום האגרה הבסיסי.
<נעה בן שבת: בסעיף זה - "תשלום כדין" – בכפוף להוראות אלה: הוראת סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, התשמ"ב-1982.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 19834, התשמ"ג-1983.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, התשמ"ד-1984.
<נעה בן שבת: "עלות השכר החודשי בפועל" – השכר החודשי הממוצע המשולם כדין בשנת 2015, וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי שנחתם לאחר כ' בטבת התשע"ו (1 בינואר 2016) ועד למועד תשלום השכר, והיא שילמה אותן בפועל, בתוספת עלות השכר כאמור.
<נעה בן שבת: בעלות השכר אנחנו לא מדברים על תקורות אלא אנחנו מדברים על עלות השכר למעביד, אותם תנאים סוציאליים שמחויב המעביד להפריש.
<מירה סלומון: גם לנו הייתה הערה בעניין עלות השכר.
<מירה סלומון: עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינרים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015.
<מירה סלומון: כלומר, אנחנו לא מדברים על השכר הממוצע הארצי לרופאים או במשק בכלל אלא בכל רשות מקומית יבדקו את ממוצע שכר הרופאים הווטרינרים הרלוונטי לאותה רשות מקומית ועלות השכר הזה, זאת עלות השכר החודשית בפועל.
<מירה סלומון: אני חוזרת שוב על התיקון.
<מירה סלומון: עלות השכר החודשי בפועל בהגדרה, עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינריים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015 וכן תוספות שהרשות המקומית וכולי.
יעקב מרגי: במה זה שונה מהנוסח המקומי?
<מירה סלומון: עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינריים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015, ומכאן כפי שכתוב.
<נעה בן שבת: את אומרת שאלה כל הרופאים הווטרינריים בכל הרשויות המקומיות?
<מירה סלומון: באותה רשות מקומית.
<מירה סלומון: כל רשות מקומית, יהיה לה את ממוצע השכר בהתאם לרופאים הווטרינריים המועסקים אצלה.
שולי מועלם-רפאלי: שי, זה על דעתכם הרזולוציה הזאת שכל רשות מקומית בפני עצמה?
<מירה סלומון: אלה היו ההסכמות.
<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שתוספת עלות השכר, נוריד את זה מכאן.
<נעה בן שבת: אם הכנסת את זה לרישא, נוריד את תוספת עלות שכר ונגיד: עלות השכר החודשי הממוצע.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, זה על חשבון משלם האגרה.
ישראל אייכלר: כל ראש עיר יעשה לו תקציב כמה זה עולה לו ובעלי החנויות באותה עיר יצטרכו לשלם.
<מירה סלומון: ההפרש הזה משולם מקופת האוצר.
ישראל אייכלר: שאלתי ואמרו לי על ידי האגרה.
<עלי בינג: אני אבהיר.
<עלי בינג: מה שאמר חבר הכנסת זה מדויק.
<עלי בינג: כל השיפוי הוא מתקציב התאגיד, מתקציב אגרות, כפי שנאמר.
<עלי בינג: העניין הוא שאת עושה צילום של תמונת מצב.
<עלי בינג: העובדים האלה הרי היו עוברים לתאגיד אם התאגיד היה קולט אותם.
<עלי בינג: בשנתיים הראשונות מי שממשיך לעשות את הפיקוח בנקודות הקצה, אלה הרשויות המקומיות ועל מנת שהרשויות המקומיות לא יפסידו, אתה משפה אותן בגין העלות שהייתה להן בפועל והן לא יכולות לתת סתם תוספת.
<עלי בינג: כפי שאתה חושש מגובה האגרות, גם אנחנו חוששים ולכן הכוונה היא השכר הממוצע שהיה בשנת 2015 וכן תוספת שהיא מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי.
<עלי בינג: זה לא שעכשיו ראש עיר יכול להסכים לתת עוד תקן רכב לרופא ואני אשפה אותו על כך בגלל שלא אכפת לראש העיר.
<עלי בינג: זה רק מה שהיה ותוספות מחויבות לפי הסכם קיבוצי.
<עלי בינג: אגב התיקון שלך אנחנו רוצים באמת לתקן את הסעיף הזה כך שהוא יהיה לשני הכיוונים.
<עלי בינג: זאת אומרת, אם העלות של השכר של הרופא הווטרינר ברשות המקומית היה פחות מהעלות הנורמטיבית שאנחנו מעריכים, אנחנו רוצים לתת לו פחות כי אין סיבה שהרשות המקומית תרוויח כאן כסף.
<עלי בינג: זה תיקון שלירז תציע.
אלי אלאלוף: המסקנה, זה מייקר את עלות הבשר?
<לירז דמביץ כהן: הפוך.
<לירז דמביץ כהן: זה בדיוק מה שאנחנו מבקשים לעשות.
<לירז דמביץ כהן: בסעיף 273ב, סעיף קטן (א), במקום המילה "עולה על סכום האגרה הבסיסי" יהיה כתוב "שונה מסכום האגרה הבסיסי" ואז היא תהיה זכאית לתוספת תשלום או יופחת מהתשלום שמגיע לה לפי העניין ההפרש.
<לירז דמביץ כהן: אנחנו פשוט רוצים להפוך את הסעיף לסימטרי לשני הכיוונים.
אלי אלאלוף: מה אומרים הווטרינרים, זה מייקר?
ישראל אייכלר: השכר של הווטרינר לא ישתנה כאן.
ישראל אייכלר: רק ראש העיר לא יוכל לעשות קופה על זה.
<לירז דמביץ כהן: בדיוק.
<לירז דמביץ כהן: זאת בדיוק הכוונה.
<משה רפאלוביץ: אדוני, אתה רוצה שנחזור על מה שאמרנו בדיונים?
אלי אלאלוף: הגענו לסיכום.
שולי מועלם-רפאלי: שהחוק הזה יגרום לכך שאנשים ימותו כמו שאמר כאן מישהו קודם?
<משה רפאלוביץ: אנחנו לא חושבים שאנשים ימותו.
שולי מועלם-רפאלי: מישהו מכם אמר את זה.
<משה רפאלוביץ: אם אדוני רוצה לפרוטוקול, אנחנו נתייחס.
<משה רפאלוביץ: אם לא, נחסוך את זה.
אלי אלאלוף: אני עוד לא אסרתי על מישהו לדבר.
<שי סומך: המילה "שנחתם" מיותרת.
<שי סומך: המשפט אומר: "וכן תוספת שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי".
<שי סומך: הכוונה לתוספות שהרשות מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי גם אם הוא נחתם לפני ה-1 בינואר 2016.
<שי סומך: התאריך חשוב אבל לא "שנחתם".
<נעה בן שבת: נדמה לי שההסתדרות רצתה את הנושא הזה של לאחר המועד.
<שי סומך: הם מפסידים כאן.
<שי סומך: הרשויות יפסידו.
<נעה בן שבת: הם יותר מפסידים מזה שאתם מפחיתים להם את הסכומים מהאגרות.
<שי סומך: הסיכום היה שכל תוספות השכר לפי ההסכם הקיבוצי אחרי ה-1 בינואר 2016 יתווספו לעלות.
<שי סומך: זה לא משנה אם זה הסכם קיבוצי שנחתם לפני או אחרי.
<נעה בן שבת: החוק הזה לא יתחיל להיות מיושם לפני ה-1 בינואר 2016.
<נעה בן שבת: אז מה כאן הרבותה לפי הסכם קיבוצי?
<נעה בן שבת: אתה יכול לומר שחייבת לשלם אותם לפי הסכם קיבוצי.
<נעה בן שבת: מה זה משנה לי התאריך?
<נעה בן שבת: למה אני צריכה להכניס כאן תאריך?
<שי סומך: אנחנו מקבעים כאן שכר מסוים שהוא ב-2015 כדי שלא יהיו העלאות ואז נותנים את ההצמדה.
<שי סומך: ההצמדה היא לפי התוספות שניתנות על פי ההסכם הקיבוצי – תוספת ותק, העלאה בדרגה, דברים מהסוג הזה.
<נעה בן שבת: התוספות לא מקובעות.
<שי סומך: התוספות הן לפי ההסכם הקיבוצי.
<שי סומך: אם אדם עלה בדרגה לפי ההסכם הקיבוצי, הוא יקבל את הדרגה הנוספת.
<נעה בן שבת: למה צריך את התאריך.
<שי סומך: כי אלה תוספות שכר שיהיו אחרי ה-1 בינואר 2016.
<נעה בן שבת: משלמים תמיד עבור כל שכר חודשי ממוצע.
<עלי בינג: אני אנסה להסביר.
<עלי בינג: בעוד שנתיים הרשויות המקומיות מבצעות בפועל את הבדיקות בנקודות הקצה.
<שי סומך: שנתיים מעבר לארבע שנים.
<עלי בינג: הרשויות המקומיות אמרו שהן לא רוצות שבתקופה הזאת בעצם ניתן להן את השיפוי הנורמטיבי ולכן אם יש לרשות מקומית מסוימת רופא שעלות השכר שלו יותר גבוהה, הן יפסידו לכן אמרנו שאין בעיה, ניתן לכם את העלות בפועל.
<עלי בינג: מצד שני, כמו שאמר חבר הכנסת, אנחנו חששנו שמכיוון שהרשות המקומית בעצם תהיה אדישה לכמה רופא מרוויח, היא יכולה לתת לו הרבה כסף כי היא משופה על הכול.
<עלי בינג: אמרנו שאנחנו מצלמים תמונת מצב של שכר ממוצע לשנת 2015.
<עלי בינג: אמרו לנו בסדר, אבל ב-2016 כבר מרוויחים קצת יותר כי יש איזו תוספת ותק או מישהו עלה בדרגה וכן הלאה.
<עלי בינג: אמרנו, בסדר, אנחנו מצלמים תמונת מצב של 2015 ואנחנו גם נכיר לכם בכל תוספת שמחויבת לפי הסכם קיבוצי שנתתם אחרי 2015.
<עלי בינג: מה שהם נתנו לפני כן, כבר מגולם בתוך השכר הממוצע של 2015 אבל כדי שתוספות עתידיות גם הן יבואו לידי ביטוי, בעצם הכרנו בהן.
אלי אלאלוף: הווטרינרים, מדובר בכם.
אלי אלאלוף: מה התגובה?
<אבי שפירא: אני רוצה להבהיר ולנסות להבין מבחינה עניינית.
<אבי שפירא: הסכם שכר חדש שאמור אני מקווה להיחתם בגין תקופות שמ-2011 אנחנו עדיין עובדים עם הסכם שכר בתוקף, האם ייכנס לתשלום הזה או לא?
<אבי שפירא: אני לא מבין את הניסוח.
<אבי שפירא: האם התוספות בגין הסכם השכר הזה – הסכם השכר החדש אמור לדון בתקופה שבין 2011 עד מתי שייחתם – האם הן ייכללו בסכום שמוגדר כאן?
<אבי שפירא: לדעתי זה אמור להיכלל.
<אבי שפירא: אני מבקש להבין מה משמעות הניסוח הזה.
<אבי שפירא: מה המשמעות המעשית.
<אבי צרפתי: אני חושב שיש כאן איזושהי טעות מבחינת האוצר.
<אבי צרפתי: בהסכם השכר הקיבוצי שלנו כתוב במפורש שאין תוספות נוספות מלבד הסכם השכר.
<אבי צרפתי: כך שבמידה וההסכם מתעדכן מעת לעת, זה המקסימום שמקבלים.
<אבי צרפתי: זאת אומרת, רופא לא יכול לקבל ברשות עוד שעות נוספות, עוד כוננויות או גורם חלוקה אחר.
<אבי צרפתי: התוספת הזאת, המגבלה שאתם שמים כאן, היא לא מעשית כי רופאים לא מקבלים תוספות.
<אבי צרפתי: הם מקבלים רק הסכם שכר קיבוצי.
<אבי צרפתי: אם הסכם השכר הזה מעת לעת מתעדכן, בין כה וכה אני מבין שלפי האוצר זה יתעדכן.
<אבי צרפתי: לכן זה מיותר הדבר הזה של צילום התמונה.
<עלי בינג: אם הבנתי נכון את ההערה, ההערה הזאת לא מועילה.
<עלי בינג: אנחנו מבחינתנו שמחים לחשק את זה שלא יהיה מעבר להסכם קיבוצי.
<עלי בינג: אתה לא אומר שזה מזיק אלא אתה אומר שהחשש מיותר.
<אבי צרפתי: הוא לא במקום.
יעקב מרגי: אין בעיה שיעלו את השכר.
יעקב מרגי: זה לא גורע.
אלי אלאלוף: אבל זה לא מחייב תיקון בנוסח הסעיף?
<עלי בינג: אני חושב שלא.
<נעה בן שבת: אם השכר שלהם יעלה ב-2016, אתה לא תביא את זה בחשבון אלא אם כן ההסכם הקיבוצי יבנה את זה בצורה של תוספות שכר ולא של שכר.
יעקב מרגי: אם זה מתעדכן מכוח הסכם קיבוצי חדש, זה חל כאן.
<נעה בן שבת: זה לא חל כאן כי יראו את השכר הממוצע המשולם כדין בשנת הכספים 2015.
יעקב מרגי: מחויבת לפי הסכם קיבוצי שנחתם.
<עלי בינג: וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי.
<נעה בן שבת: אבל זה רק תוספות שישלמו מעבר לשכר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, רק אם הם יבנו את זה במבנה של תוספות, רק אז הם יקבלו את זה.
<אבי שפירא: אם השכר עצמו יגדל על פי הסכם השכר?
<עלי בינג: זאת ההתחשבנות בינינו לבין הרשות המקומית.
<עלי בינג: אני לא מצליח להבין.
<עלי בינג: זה לא יפגע בכם בשום צורה.
<אסף בריל: יש עכשיו הסכם שכר שאמור להיחתם ב-2016.
<אסף בריל: יהיה כלול או לא יהיה כלול?
<שי בירן: אולי לשאול שאלת הבהרה שאולי גם תעזור להבין?
<שי בירן: איך שאני מבין את זה, לצורך ההתחשבנות עם רשות מקומית, אתם מחשבים פעם אחת עבור כל רשות את השכר הממוצע ואז מזיזים אותו בהתאם להסכמים קיבוציים.
<שי בירן: ככל שהתקבלה לדוגמה תוספת הסכמית של חמישה אחוזים, אתם תעלו אותו בחמישה אחוזים ואת ההתחשבנות תעשו על פי הסכום המעודכן.
<שי בירן: הבנתי נכון?
<עלי בינג: ככל שהרשות המקומית שילמה זאת בפועל.
<שי בירן: אז אין עם זה שום בעיה.
<קריאה: אם כך, צריך לחשק את זה לשנת 2015.
<שי בירן: היא מחויבת לשלם לכם את הזכויות שלכם.
<שי בירן: אנחנו רק מדברים על השיפוי והשיפוי במקרה הזה זוחל יחד עם הסכמי השכר.
<שי בירן: לכן אני לא רואה כאן בעיה.
<מירה סלומון: לכן אומרים החל מיום?
<שי בירן: לדעתי החל מיום.
<שי בירן: הסכמים קיבוציים שייחתמו לאחר.
<שי סומך: שי, אתה מפסיד כאן כי גם לפי ההסכם הקיבוצי הקיים, יש תוספות שכר כמו למשל עלייה בדרגה.
<שי סומך: אתם לא רוצים את התוספות לעובד מסוים ספציפי, תוספת ותק, תוספת דרגה?
<שי סומך: גם אותם אתם רוצים.
<שי בירן: בוודאי, אבל למה זה לא מכוסה בנוסח הזה?
<שי סומך: לפני מה שאמרת, דיברת על הסכם שייחתם אחרי אבל אנחנו רוצים גם לכלול הסכמים שנכרתו לפני.
<מירה סלומון: לכן החל מיום.
<מירה סלומון: זה לא שנחתם מעתה.
שולי מועלם-רפאלי: לכן הנוסח ששי ממשרד המשפטים מציע, הוא כולל בדיוק את הכול ולא רק מתאריך מסוים וקדימה.
<שי בירן: אתה בעצם אומר שמחויבת לשלם על פי ההסכמים הקיבוציים שהיא חתומה עליהם לרבות הסכמים שיהיו לאחר התאריך הזה.
<שי סומך: לפני או אחרי, זה לא משנה.
<שי סומך: כל הסכם.
<עלי בינג: אני אנסה להסביר שוב ואולי אני אצליח להסביר כמו שצריך.
<נעה בן שבת: האם יהיו תוספות שלא היו בשנת 2015?
<עלי בינג: בדיוק.
<נעה בן שבת: תוספות שלא היו.
יעקב מרגי: אפשר לומר לרבות.
<ענת מימון: זה רק לגבי התוספות.
<עלי בינג: זאת בדיוק הכוונה.
אלי אלאלוף: זה מקובל על כולם?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה נראה סביר.
אלי אלאלוף: זה נותן לכם עד 2015 לפי השכר שאתם מקבלים ואם יש הסכם קיבוצי חדש לאחר התאריך, זה גם לוקח בחשבון.
<שי בירן: הזחילה האוטומטית שלא מצריכה הסכם חדש, לא באה לידי ביטוי.
אלי אלאלוף: גם אינדיבידואלי וגם הסכם קיבוצי.
אלי אלאלוף: אם הייתי רוצה להיות זהיר, הייתי אומר מתאריך מסוים בהסכמת התאגיד.
אלי אלאלוף: לא יהיו השתוללויות.
<לירז דמביץ כהן: מקובל הנוסח המקובל לשני הכיוונים?
<קריאה: מה הנוסח הסופי?
<לירז דמביץ כהן: אני אקרא אותו.
<לירז דמביץ כהן: סעיף 273ב.
<לירז דמביץ כהן: תשלום לרשויות המקומיות עבור שכר העולה על סכום האגרה הבסיסי, הוראת שעה (א) בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, רשות מקומית שעלות השכר החודשי בפועל לרופאים הווטרינרים המוסמכים לפיקוח בשווקים המועסקים על ידה שונה מסכום האגרה הבסיסי, תהיה זכאית לתוספת תשלום או יופחת מהתשלום המגיע לה לפי העניין לפי סעיף 247(א) או סעיף 248(2), בגובה ההפרש שבין סכום עלות השכר החודשי בפועל לסכום האגרה הבסיסי.
<לירז דמביץ כהן: בסעיף קטן (ב) אין שינוי.
<מירה סלומון: בסעיף קטן (ב) יש שינוי.
<מירה סלומון: דיברנו עליו.
<נעה בן שבת: בהגדרה.
<נעה בן שבת: "עלות השכר החודשי בפועל" – השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינרים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015 וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לי הסכם קיבוצי שמגיעות לאחר יום כ' בטבת התשע"ו (1 בינואר 2016) והיא שילמה אותן בפועל.
<עלי בינג: אם היא שילמה אותן בפועל, זה מספיק.
<אבשלום דולב: התיקון של מרכז השלטון המקומי אומר שעושים ממוצע של כל הרופאים הווטרינרים ברשות המקומית אבל חלק מהרופאים הווטרינרים עובדים בבדיקות משנה וחלק לא עובדים בבדיקות משנה.
<אבשלום דולב: לכן אני מבקש לתקן את אלו שעובדים בבדיקות משנה כי עליהם משלמים ולא על כולם.
<משה רפאלוביץ: כולם עובדים בבדיקות משנה.
<אבשלום דולב: לא כולם.
<אבשלום דולב: לא תמיד כולם עובדים ואני מבקש לתקן את זה משום שבסופו של דבר, כפי שהזכיר חבר הכנסת אייכלר, זה יגיע לצרכן כי זה יעלה את סך כל הגבייה שצריך לגבות.
<שי סומך: אפשר לכתוב בהגדרה לרופאים וטרינרים כאמור בסעיף קטן (אׂ).
<שי סומך: בסעיף קטן (א) הרופאים הם רופאים וטרינרים מוסמכים לפיקוח בשווקים.
<שי בירן: ההסדר מסובך מספיק כדי שלא תהיה הצדקה לסבך אותו.
<שי סומך: הכוונה היא לאותם רופאים וטרינרים.
<אבי שפירא: אלה אותם רופאים.
<אבי שפירא: כולם עובדים.
<אבי שפירא: 69 אחוזים מהמחלקות עושים סבב בין כל הרופאים הווטרינריים לצורך ביצוע המטלות האלה.
ישראל אייכלר: יש הבדלי שכר בין רופא שיוצא לבדיקות לבין זה שלא יוצא?
<אבשלום דולב: הם אומרים שאין הבדלים.
ישראל אייכלר: הממוצע הוא אותו ממוצע.
<אבשלום דולב: אני ראיתי בפרסומים של הממונה על השכר כפי שהופיע באתר שלו יש הבדלים גדולים במחירים בין הרופאים השונים.
<שלמה שלי עינב: לפי ותק.
<אבשלום דולב: הם טוענים שכולם מבצעים בדיקות משנה ואת זה אני לא יכול להגיד אם זה כך או לא.
<אבשלום דולב: ההבדלים בשכר הם מאוד גבוהים.
שולי מועלם-רפאלי: ממילא כולם מבצעים בדיקות משנה.
<מירה סלומון: כולם מבצעים בדיקות משנה ומבצעים בדיקות בשווקים.
אלי אלאלוף: כפי שאישרנו.
אלי אלאלוף: אם יש תיקונים קוסמטיים, הלשכה המשפטית תעשה אותם.
אלי אלאלוף: אני מבקש להצביע על הסעיף.
<נעה בן שבת: הכוונה לאותם רופאים וטרינרים שעובדים בפיקוח הווטרינרי בשווקים.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 273ב?
<נעה בן שבת: בסעיף העונשין הקראנו את רוב הדברים אבל יש כמה תיקונים.
<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש שוב שנוכל להתאים את הנוסח ולא להתעכב עליו עכשיו.
ישראל אייכלר: אישרנו לכם את זה.
<נעה בן שבת: אין לנו כאן חידושים.
<נעה בן שבת: דבר אחד עליו דיברנו בישיבה הקודמת והעירו לי שלא דייקתי בדברים.
<נעה בן שבת: דיברתי על הנושא של המוביל, על הנהג של הרכב המוביל.
<נעה בן שבת: הסבירו לי שאפשר לראות בו, בנהג של הרכב המוביל, שהוא אחראי כמוביל, ולא צריך לכתוב את זה בצורה מפורשת.
<נעה בן שבת: זה לא שהוא לא יכול להיות אחראי בשום צורה אלא הוא עשוי להיות אחראי ועשוי להיחשב בעצמו כמפר גם אם לא נאמר את זה במפורש.
אלי אלאלוף: זה אומר שאין מה לתקן?
<נעה בן שבת: זה אומר שאין מה לתקן.
אלי אלאלוף: בתיקוני הנוסח אנחנו סומכים עליכם.
<נעה בן שבת: נבקש להצביע על הפסקאות וסעיפי העונשין בסעיף 283(א), פסקאות (12) עד (15) בכפוף לתיקוני נוסח שנעשה.
אלי אלאלוף: מי בעד סעיף 283(א) פסקאות (12 עד (15)?
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב), פסקה (51), שינינו ב"מעביר מוצר בשר לאתר מכירה בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי סעיף 239(ד)" והשאר הם יותר תיקוני התאמה בנוסח.
<נעה בן שבת: אני מבקשת להעמיד להצבעה את סעיף 283(ב) פסקאות (45) עד (52).
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 283(ב) פסקאות (45) עד (52)?
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 283(א) ו-(ב)?
אלי אלאלוף: , מי נמנע?
אלי אלאלוף: כל סעיף העונשין אושר
<אבי שפירא: לא הספקתי להתייחס למרות שניסיתי לגבי סעיף 283(א).
<אבי שפירא: צריך להוסיף את מערכת ההתראה.
<נעה בן שבת: אמרנו שלא מפרטים כרגע.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים מערכות בקרת טמפרטורה ותיעוד תקלות.
<נעה בן שבת: זה בגדול.
<נעה בן שבת: הוועדה הסמיכה אותנו להתאים להוראות.
<ענת מימון: זה גם מפנה לסעיף 216 שכולל את זה.
<נעה בן שבת: בסעיף 287 בעיצומים הכספיים, גם כאן אנחנו מבקשים להתאים לעבירות הפליליות וגם כמובן להתאים לנוסח ההוראות.
ישראל אייכלר: זה רק נוסח.
ישראל אייכלר: את לא משנה את גובה הקנס.
<נעה בן שבת: גם לא את המהות של ההוראות.
<נעה בן שבת: אני פשוט אראה מה כתוב היום בסעיף 216 כדי לראות שדייקתי כי בלחץ הזמן לא הספקנו לעשות זאת.
<נעה בן שבת: אולי גם אפשר להציע לצרף את הנוסח הזה לפרוטוקול כדי שהדברים יהיו מובנים לקורא, כדי שמי שקורא את הפרוטוקול יבין על מה מדובר.
יעקב מרגי: אם הוא יהיה מובן, הוא לא יהיה מסמך משפטי.
<נעה בן שבת: בסעיף 287 אנחנו מבקשים לאשר את הפסקאות (12) עד (16).
<נעה בן שבת: בסעיף 288 אנחנו מבקשים לאשר את פסקאות (39) עד (47).
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 287 וסעיף 288, פסקאות (12) עד (49)?
<נעה בן שבת: בחוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים – בסעיף 15, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) שר החקלאות ופיתוח הכפר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במתקנים לייצור תוצרת מן החי, בהתאם לסכום האגרה הבסיסי כהגדרתו בסעיף 241.