GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אני מסכים אתך שהקואליציה תצביע אוטומטית אבל כאן אנחנו מביאים את הפתרון.
אלי אלאלוף: זה שיווי משקל שמאפשר לעמוד מול ההחלטה השרירותית של ראש הרשות.
אלי אלאלוף: אני הייתי מעדיף להשאיר את זה כך.
<מירה סלומון: חב הכנסת איימן דיבר על מצב בו העובד מפסיק להיות עובד של הרשות המקומית והופך להיות עובד של התאגיד.
<מירה סלומון: זה דבר שנעשה באישור מועצה ועל זה אנחנו לא מדברים.
<מירה סלומון: כאן המצב הוא מצב אחר.
<מירה סלומון: התאגיד נמצא ברשות המקומית, עובדי התאגיד מפקחים ברשות המקומית אבל יש להם מצב של מצוקה ואין להם עובדים והם מבקשים תגבור מעובדי הרשות המקומית שנשארים עובדי הרשות המקומית.
<מירה סלומון: זסאת הסיטואציה שמתוארת בסעיף הזה.
אלי אלאלוף: תודה על ההסברים המנומקים.
יעל גרמן: אמרנו שהווטרינרים הם לא חפץ.
אלי אלאלוף: כל נושא הביטוח, כל נושא תנאי העבודה, כל נושא החופשות.
אלי אלאלוף: איך אפשר לקבל החלטה פזיזה כזאת על עובד?
<נעה בן שבת: סעיף (ב) נשאר כפי שהיה.
<נעה בן שבת: אנחנו ממשיכים בסעיף 230.
<נעה בן שבת: 230.
<נעה בן שבת: שלמות האריזה ותהליכי סימונה.
<נעה בן שבת: הובלת הבשר מאתר הייצור לדרכי השיווק.
<נעה בן שבת: סעיף 231 מחייב רופא וטרינר מוסמך היות במפעל בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית לפי ניהול סיכונים.
<נעה בן שבת: הוא מנתח את הסיכונים הקיימים לבריאות הציבור מהמפעל ומהמזון.
<נעה בן שבת: נטילת דגימות מזון רופא וטרינר מוסמך במפעל ייטול דוגמאות של מזון ויבצע בדיקות, יידע את המפעל לגבי תוצאות הבדיקות וינהל רישום של תוצאות הבדיקות שביצע והכול לפי הוראות מנהל היחידה הווטרינרית שיפורסמו באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: אפשר ליצור איזשהו קשר להוראות הכלליות לגבי הפיקוח ולהגיד שזה לא גורע מההוראות שנקבעו בסימן ט' לגבי המפקח.
<אלי גורדון: אם אפשר להוסיף קיום תהליך סימונם.
<אלי גורדון: כדי לתאר את המצב בצורה נכונה, אנחנו מבקשים להוסיף את "קיום תהליך סימונם".
<נעה בן שבת: שלמות האריזה וקיום תהליכי הסימון.
<אלי גורדון: סימונם.
<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיפים 229 עד 232.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 229 עד 232?
אלי אלאלוף: אנחנו יוצאים להפסקה עד שעה 17:15.
<נעה בן שבת: סעיף 333.
<נעה בן שבת: אני אקרא רק את התיקונים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על פיקוח על הוצאת תעודת משלוח למוצר בשר.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על החלטה של הווטרינר מתי הוא יכול לאשר הוצאה של תעודת משלוח למוצר בשר.
<נעה בן שבת: המקרה האחד הוא כאשר הוא מעוניין לבצע בדיקה של המשלוח.
<נעה בן שבת: אפשרות אחרת היא שהוא מצא שהתקיים אחד מאלה: קיימת אי התאמה לתכנית בטיחות מזון, באופן העלול לפגוע בבטיחות מוצר הבשר.
<נעה בן שבת: רכב ההובלה אינו עומד בדרישות סעיף 213 או בדרישות לפי חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: בפסקה (4) יש מצב סירוב בגלל נקודת המכירה ופסקה (5) היא סירוב בגלל אי תשלום האגרה.
<נעה בן שבת: סעיף 234 יש את אישור הוועדה לקבוע כי הוצאת בשר מסוג מסוים מחייבת קבלת תעודה וטרינרית.
<נעה בן שבת: בסעיף 234(ב) אנחנו אומרים ש"רופא וטרינר מוסמך המפקח במפעל שניתן לגביו צו כאמור בסעיף קטן (א), יבדוק את מוצר הבשר ואם מצא כי הוא ראוי למאכל אדם יחתום טרם הוצאת מוצר בשר ממפעל כאמור, על תעודה המעידה על הבדיקה ועל תוצאותיה".
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) אומר שאם ניתן צו כאמור לגבי המפעל, הרופא הווטרינר יסרב לחתום על תעודה וטרינרית אם התקיימה אחת מהנסיבות השוללות מתן תעודת משלוח למוצרי בשר או אם לא התקיים תנאי לחתימה על התעודה כפי שנקבע בצו כאמור בסעיף קטן (א).
<נעה בן שבת: סעיף 235, סעיף של דיווח למנהל היחידה הווטרינרית בידי רופא וטרינר מוסמך במפעל.
<נעה בן שבת: אני מציעה שגם כאן נכתוב שזה לא גורע מהסמכויות לפי פרק ט', חובת הדיווח שנקבעה שם על ידי מפקחים.
<משה רפאלוביץ: שאלת הבהרה.
<משה רפאלוביץ: אני לא בטוח שהבנתי נכון לגבי 233(3) את ההצעה שהייתה שם.
<נעה בן שבת: זה התיקון.
<משה רפאלוביץ: יש דרישות למשל לפי תקנות של משרד הכלכלה.
<משה רפאלוביץ: אני חושב שצריך לשמור גם על זה כאן.
<אלי גורדון: זה תקן ישראלי .
<ינון יוני: תקן 1291.
<משה רפאלוביץ: וחוק רישוי עסקים.
<אלי גורדון: 10(א).
אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על סעיף 233, 234 ו-235.
<נעה בן שבת: סעיף 236 מדבר על חובת הפיקוח של רופא וטרינר מוסמך.
<נעה בן שבת: בפסקה (3) מוצע לשנות במקום מה שנאמר כאן, אריזת מוצרי הבשר וסימונם, לומר "שלמות האריזה וקיום תהליכי סימון המזון", כפי שנאמר קודם לכן.
<נעה בן שבת: בפסקה (7) אנחנו מדברים על עקיבות.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהתיאור נמצא בתוך העקיבות ולכן מציעים להוריד את התוספת.
אלי אלאלוף: יירשם עקיבות בלי המילה תיעוד.
<נעה בן שבת: בפסקה (2) אנחנו אומרים בטיחות מוצרי המזון ולא מדברים על איכות ולא מדברים על חומרי הגלם כי חומרי הגלם ממילא, אם הם מבשר, הם מוצרי בשר.
<נעה בן שבת: בסעיף 237 יש חובה לבצע ביקורת בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית.
<אלי גורדון: בסעיף 236 היינו רוצים לציין, אני אומר מה אנחנו מציעים ואחר כך אני אסביר את ההיגיון.
<אלי גורדון: "רופא וטרינר מוסמך בשווקים יפקח על קיומם של אלה".
<אלי גורדון: משמעות הדבר שכאילו הוא צריך לעשות 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, לא משנה כמה סעיפים.
<אלי גורדון: יתכן מאוד שהוא יתמקד באחת הנקודות ואיכשהו זה צריך לבוא לידי ביטוי אלא אם כן זה משתמע מהנוסח שהכוונה היא אחת מהפעילויות הנקובות.
שולי מועלם-רפאלי: הוא לא צריך לעשות את כל שבעת הדברים.
<ינון יוני: בין אלה.
<אלי גורדון: שלא יישמע שכל ביקורת צריכה להתמקד בזה.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא חושבת שזה משתמע.
<ינון יוני: אלא אם כן כתוב בין אלה.
<נעה בן שבת: הוא צריך לפקח על אלה.
<אלי גורדון: אם משתמע מזה שהוא יכול להתמקד בביקורת אחת בתנאי תברואה ובביקורת שנייה בבדיקת רכב הובלה או הובלת מוצר בשר, אין עם זה בעיה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שעדיף להשאיר את זה בנוסח הזה ולא להגיד כולם או חלקם.
<ינון יוני: מבין אלה.
<נעה בן שבת: אתה לא מסתפק בזה שהוא יבדוק רק תנאי תברואה.
<אלי גורדון: צודקת.
<שלמה שלי עינב: לפסקה (3) בסעיף 236.
<שלמה שלי עינב: דיברת, גברתי, על שלמות אריזת המזון.
<שלמה שלי עינב: יש הרבה פעמים שאנחנו רואים בשווקים אריזות מזון שאינן תואמות את החוק.
<שלמה שלי עינב: אם אני אאלץ לפקח רק על השלמות שהאריזה עצמה אינה תקינה, חטאתי כאן למה שאנחנו מנסים לחוקק.
<אלי גורדון: שלמות אריזה היא גם שלמות.
<אלי גורדון: אתה יודע לבדוק ברמה של השף בשטח?
<שלמה שלי עינב: לא.
<שלמה שלי עינב: אבל ברמת אדם שלקח וזרק בתוך חתיכת קרטון כמה סטייקים וסגר אותם, את אריזה שאיננה תקינה בעיניך ובעיני.
<אלי גורדון: בחקיקת המזון בין היתר יש הגדרה של מהי האריזה.
<אלי גורדון: מבחינתנו זה כלול במסגרת שלמות האריזה.
איציק שמולי: איפה בא לידי ביטוי הסיפור של הטמפרטורה של המוצר?
<אלי גורדון: טמפרטורת המוצר מוגדרת בכל החוקים הפרטניים או התקנות או תקנים שנכללים בכל ההגדרה.
<קריאה: בסעיף 4.
<קריאה: בטיחות המזון.
<אלי גורדון: הוא שאל ברמה רוחבית.
<אלי גורדון: 2, 4, 3, וגם יכול להיות 5.
<אלי גורדון: תלוי במקטע, היכן עושים את הביקורת.
<נעה בן שבת: סעיף 238 מדבר על נטילת דוגמאות מזון לביצוע בדיקות על ידי הרופא הווטרינר המוסמך.
<נעה בן שבת: גם כאן – כדי למנוע אי התאמה להוראות הכלליות בסימן ט' - נציע שזה יהיה בלי לגרוע מסמכויות הנתונות לו לפי סימן ט'.
<נעה בן שבת: פיקוח על העברת מזון לאתר מכירה.
<נעה בן שבת: רופא וטרינר מוסמך בשווקים לא ירשה להעביר מוצר בשר לאתר מכירה, במקרים אלה: ניתן לגבי אתר המכירה צו הפסקה לפי סעיפים 16, 17, 20, 22א לחוק רישוי עסקים.
<נעה בן שבת: הרופא הווטרינר כאמור מצא שהעברת מוצר הבשר עלולה לסכן את בריאות הציבור.
<נעה בן שבת: לא הרשה רופא וטרינר מוסמך להעביר מוצר בשר לאתר מכירה כאמור בסעיף קטן (א), יעביר עדכון על כך לאלתר באמצעות המערכת הממוחשבת שהוקמה לפי סעיף 249, ויציין בה סירוב.
<נעה בן שבת: ואולם אם מצא הרופא הווטרינר המוסמך כי השהיית הקביעה עלולה לסכן את בריאות הציבור, רשאי הוא לתתה לאלתר, ובלבד שייתן לבעל אתר המכירה הזדמנות לטעון את טענתיו בהזדמנות הראשונה לאחר מכן.
<נעה בן שבת: לא יעביר אדם את מוצר הבשר לאתר מכירה בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי סעיף זה.
אורלי לוי אבקסיס: אני מצטערת, אני תוך כדי הצבעות בוועדת הכספים אבל היה חשוב לי גם להספיק לראות מה קורה כאן.
ישראל אייכלר: בסעיף (ג) הוא צריך להשמיע את טענותיו.
ישראל אייכלר: בפני מי?
<נעה בן שבת: בפני הרופא הווטרינר.
<נעה בן שבת: הוא זה שנותן את ההוראה לגבי אתר המכירה ובעצם אוסר להעביר.
ישראל אייכלר: הוא זה שעושה את השימוע?
<נעה בן שבת: הוא עושה את השימוע.
ישראל אייכלר: הוא מחליט אם לקבל או לא?
<נעה בן שבת: העניין הוא שצריכה להיות כאן הוראה מאוד מהירה.
ישראל אייכלר: אם זה מסוכן, זה מסוכן.
<נעה בן שבת: סימון הסירוב לאתר המכירה אומר שגם לא מעבירים מזון.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, עוצרים העברת מזון למקום.
<נעה בן שבת: זה נכון שיש לזה הרבה השלכות אבל מצד שני לפעמים, בגלל התנאים התברואתיים הגרועים באותו מקום, זה צריך להיות.
ישראל אייכלר: לכן אפשר להוסיף "ואולם אם מצא שזה דחוף".
ישראל אייכלר: אבל אם זה לא דחוף, לא חוסמים חנות.
<נעה בן שבת: במקור הרופא היה רופא מוסמך שמנהל היחידה הווטרינרית הסמיכו לעניין הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: הרופא שנמצא בשווקים היה מדווח לו על המקרה והוא היה עורך את השימוע, אותו רופא שהוא קצת יותר בכיר או בעל סמכות לעניין הזה.
<נעה בן שבת: ההחלטה הייתה לא.
<נעה בן שבת: אפשר לחזור לסדר הזה בסעיף הזה.
<שי סומך: זאת ההצעה המקורית שלנו.
אלי אלאלוף: הווטרינרים, שמעתם?
ישראל אייכלר: אני מבקש שאם הווטרינר אומר שיש בעיה, ניתנה לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו, ואני שאלתי בפני מי.
ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה בפני המנהל של הווטרינר, מי שממונה עליו.
ישראל אייכלר: לא יכול להיות מצב שהפקח הוא השופט והוא שומע את השימוע והוא מקבל את ההחלטה במקום אלא אם כן, כמו שכתוב, ואולם אם מצא הרופא המוסמך כי ההשהיה עלולה לסכן את בריאות הציבור, אז אני מבין שהוא נותן מיד החלטה.
ישראל אייכלר: אבל אם זאת לא החלטה לאלתר, הוא הולך לחסום לו את הכול, אז מישהו מעליו צריך לשמוע את הטענות של בעל אתר המכירה.
ישראל אייכלר: למישהו יש התנגדות לדבר כזה?
<אבי שפירא: באופן כללי אין התנגדות אבל צריך לסייג את זה שבמידה ובאמת בעל העסק מעוניין.
<אבי שפירא: לפעמים עומד לפניו אדם ששומע, מסביר לו בדיוק מה הבעיה ובעל העסק מבין היטב שזה מה שצריך להיות.
<אבי שפירא: צריכה להיות האפשרות.
ישראל אייכלר: יש כאן אפשרות.
ישראל אייכלר: ניתנה לבעל האתר הזדמנות להשמיע את טענותיו.
ישראל אייכלר: כאן צריך לכתוב בפני הממונה על הווטרינר.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מקבלים את הדבר הזה אבל מדובר על 48 השעות הראשונות ואחרי כן ההחלטה ממילא עוברת לרגולטור.
ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה לסגור חנות ל-48 שעות?
<משה רפאלוביץ: לא, זאת לא סגירת חנות.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית הסבירה לנו מה זה.
<נעה בן שבת: לא מעבירים בשר.
<משה רפאלוביץ: אם עסק נסגר בצו ועל סגירה של צו חלים כל כללי השימוע וכולי.
<משה רפאלוביץ: אם כבר יש צו סגירה, אז מונעים את המעבר של הבשר.
<משה רפאלוביץ: זה אחרי התהליך של הסגירה.
<משה רפאלוביץ: לא מחליטים בשטח.
ישראל אייכלר: כאן מדובר על צו סגירה?
<נעה בן שבת: ברגע שמסומן סירוב במערכת, אסור ליצרן להעביר למקום הזה בשר.
<אבי שפירא: השאלה מה העילות לסירוב.
<משה רפאלוביץ: סעיף 239(א)(1) ו-(2).
ישראל אייכלר: מוסכם עלינו שאם מצא הרופא הווטרינר כי השהיית הקביעה עלולה לסכן את בריאות הציבור, רשאי הוא לתתה לאלתר.
ישראל אייכלר: אבל לפני זה הרישא אומרת שתהיה לתקופה שלא תעלה על וכולי, תינתן רק לאחר שרופא וטרינר מוסמך נתן לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו.
ישראל אייכלר: אני שואל בפני מי הוא צריך להשמיע את טענותיו.
<משה רפאלוביץ: ברשותך, לפני שאני עונה על זה, אני מפנה לאותו סעיף, קצת אחורה.
<משה רפאלוביץ: בסעיף (א) כתוב באיזה מקרים הוא רשאי לסרב להרשות להעביר בשר.
<משה רפאלוביץ: המקרה האחד הוא אם למקום המכירה ניתן כבר קודם לכן צו סגירה.
ישראל אייכלר: זה אחד הדברים אבל יש אפשרות אחרת.
<משה רפאלוביץ: האפשרות השנייה היא שהוא מצא שיש סכנה.
<משה רפאלוביץ: רק בשני המקרים האלה הוא רשאי לסרב.
<משה רפאלוביץ: אם כבר ניתן צו סגירה, על צו הסגירה לא מערערים בפני זה שמונע את העברת הבשר.
ישראל אייכלר: אז למה כותבים שצריך לתת לו הזדמנות להשמיע את טענתיו?
<משה רפאלוביץ: יכול הבן אדם להגיד שכבר ביטלו לו את צו הסגירה.
<משה רפאלוביץ: למשל.
<משה רפאלוביץ: קבעו למישהו צו סגירה ועכשיו ביטלו אותו.
<משה רפאלוביץ: יש מצבים שלעסק ניתן צו סגירה.
ישראל אייכלר: לגבי צו הסגירה, אין שימוע.
ישראל אייכלר: מה שכתוב כאן, השימוע הוא לא בצו סגירה אלא בסעיף (2), הרופא כאמור מצא שהעברת מוצר הבשר עלולה לסכן את בריאות הציבור והוא יכול לסגור אותו אבל הוא צריך לתת לו שימוע.
ישראל אייכלר: אני אומר שאם הוא צריך לתת לו שימוע, שמישהו ישמע והשומע לא יכול להיות הפקח.
<שלמה שלי עינב: אדוני, אם מצא רופא – ואני חושב שאין דין רופא כדין מזכירה או פקח – שמוצר עלול להזיק או אופן ההובלה עלולה להזיק לבריאות הציבור והוא עוצר את ההובלה לאותו עסק ל-48 שעות, יש אחר כך לאותו אדם מקום לגשת ולהתלונן בפני מי שהוא יכול, בפני הרגולטור.
ישראל אייכלר: אז למה כתוב כאן שימוע?
ישראל אייכלר: זה לא מה שכתוב בחוק.
<שלמה שלי עינב: הוא יכול לבקש הסבר או שימוע מדוע לדעת הרופא הבשר הזה עלול להזיק לבריאות הציבור או אופן ההובלה עלולה להזיק והרופא יסביר לו.
ישראל אייכלר: אבל מה זאת זכות השימוע הזאת?
אלי אלאלוף: יש כאן זכות שימוע.
איציק שמולי: אם זכות השימוע היא כלפי הרגולטור, עלול להיווצר כאן עומס ולחץ מטורף על הרגולטור.
איציק שמולי: אני חושב שגם אם מקבלים את הצעתו של חבר הכנסת אייכלר, הנוהל חייב להיות מוגבל למקרים מאוד מאוד מסוימים ולדעתי אין דרך להתמודד עם זה כאן אלא בתקנות, אם הממשלה רוצה.
איציק שמולי: לתת את הזכות הזאת כזכות גורפת להופיע כל שני וחמישי בפני הרגולטור, איך הוא ינהל סיכונים?
ישראל אייכלר: אני לא מדבר על רגולטור אלא על פקיד שהוא קצת יותר גבוה מהפקח.
ישראל אייכלר: חבר שלו.
איציק שמולי: לא קיים.
שולי מועלם-רפאלי: יש היררכיה.
ישראל אייכלר: מעל הרופא אין שום דבר?
איציק שמולי: יש את מנהל התאגיד.
איציק שמולי: הם לא יוכלו לעשות את העבודה שלהם.
איציק שמולי: עליהם יעשו כל הזמן אובר רולינג.
שולי מועלם-רפאלי: אולי צריך שוב להסביר את מה שכל הזמן חבר הכנסת שמולי אומר, שיש בחוק הזה הרבה התבססות על אמון ורצון אמיתי של כל מי שנוטל חלק.
ישראל אייכלר: בחוק כותבים שצריך לתת לו שימוע.
ישראל אייכלר: אל תעשו צחוק מאנשים.
<אפרת אביאני: הכלל הרגיל בשימועים בפני רשויות מינהליות הוא שמי שמקיים את השימוע הוא בעל הסמכות.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, שימוע חייב להתקיים לפי כללי המשפט המינהלי בפני מי שמוסמך לקבל את ההחלטה.
<אפרת אביאני: כאן מי שמוסמך לקבל את ההחלטה, זה הרופא הווטרינר המוסמך.
<אפרת אביאני: לכן זה חייב להיות הוא זה שמקיים את השימוע.
<אפרת אביאני: כך זה לפי כללי המשפט המינהלי בכל מקום.
<אפרת אביאני: זה בנוסף לכל הדברים האחרים.
<אפרת אביאני: כלומר, זה לא כזה נורא.
אלי אלאלוף: מה אתה אומר, שי?
אלי אלאלוף: אם כן, השימוע יכול להתקיים בפני הרופא שקבע שצריך לסגור.
שולי מועלם-רפאלי: אז זה גם יותר זריז.
אלי אלאלוף: זה גם יותר פשוט.
<נעה בן שבת: יש רק רופא אחד בסעיף הזה.
<רוני סורקיס: אני חושב שכמו שקבעו מנגנונים ברפורמה לרישוי עסקים, מנגנוני השגה וכן הלאה, אי אפשר להשאיר את זה כדבר חתום.
<רוני סורקיס: אני לא אומר שזה צריך להיעשות כבדרך כלל אבל צריכה להיות האפשרות לבעל עסק כזה או אחר – מדובר ב-48 שעות ובדרך כלל כאשר קורה דבר כזה, יש לזה השלכות מעבר ל-48 שעות – וחייב להיות מנגנון שבעל עסק יכול לעבור לאינסטנציה מעל ולטעון את טענותיו.
<אפרת אביאני: הוא קיים בחוק.
<נעה בן שבת: בית המשפט לעניינים מינהליים.
<אפרת אביאני: כאשר יש החלטה מינהלית שהתקבלה לאחר שימוע וגם לאחר השימוע בעל העסק מרגיש שנעשה לו עוול, פתוחה בפניו הדרך לעתור בפני בית משפט לעניינים מינהליים.
<אפרת אביאני: כך זה קורה גם היום במשרד החקלאות.
<אפרת אביאני: יש לך גורם אחד, אתה פונה במכתב לפני שאתה נוקט הליך, ואז אתה פונה לבית משפט לעניינים מינהליים אם באמת זה מצב כזה קריטי שמצדיק פנייה.
<אפרת אביאני: אלה המנגנונים שקיימים.
אלי אלאלוף: כבוד הרב אייכלר, אנחנו משתכנעים?
ישראל אייכלר: אני משתכנע שאני לא אפתח חנות בשר.
אלי אלאלוף: אצלנו במסורת שלנו בקהילה יש שלוש מקצועות שלא כדאי להתעסק בהם וזה אחד מהם.
<נעה בן שבת: סעיף 240 הוא דיווח על בדיקות למנהל היחידה הווטרינרית.
<נעה בן שבת: יש שינוי בסעיף קטן (ב): "רופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד התאגיד, יעביר את הדיווח כאמור בסעיף קטן (א) למנהל היחידה הווטרינרית או למי שהסמיכו לכך לפי הוראותיו ורשאי מנהל היחידה הווטרינרית להורות על מסירת דיווחים שונים על ידי סוגי פקחים שונים, לגורמים שונים".
<נעה בן שבת: גם בסעיף הזה נציע שהסמכויות כאן באות בלי לגרוע מהחובות שנתונות לפי הוראות סימן ט'.
<נעה בן שבת: יש הסתייגות לסעיף.
<ענת מימון: סיעת הרשימה המשותפת מבקשת שאם מדובר ברופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד הרשות המקומית, הוא יעביר את הדיווח גם למנהל המחלקה הווטרינרית באותה רשות מקומית ולא רק לתאגיד.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהפוטנציאל לדבר הזה נמצא כאן ממילא כי אנחנו אומרים שמנהל יחידה וטרינרית יכול להורות על מסירת דיווחים שונים על ידי סוגי מפקחים שונים, למשל מפקח עירוני לעומת מפקח עובד מדינה, לגורמים שונים.
<נעה בן שבת: הפוטנציאל נמצא כאן.
<נעה בן שבת: השאלה אם רוצים לציין במפורש, כי אז צריך להצביע על ההסתייגות.
אלי אלאלוף: מה אומר משרד המשפטים ומשרד הבריאות?
אלי אלאלוף: אם הפוטנציאל קיים, תרשמו אותו.
<ענת מימון: הבקשה היא להוסיף חובה על רופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד רשות מקומית להעביר את הדיווח גם למנהל היחידה הווטרינרית ברשות המקומית.
<שי סומך: אני חושב שזה יותר עניין של הרגולטור.
<אבי שפירא: זה מידע שיכול לעזור לעבודה.
<ענת מימון: אפשר להוסיף את זה.
<ענת מימון: אין צורך להצביע על ההסתייגות.
<נעה בן שבת: אם זה למנהל, זה לא פשוט.
<נעה בן שבת: ההסתייגות רוצה להגיד שאם זה דיווח של רשות מקומית, זה מועבר למנהל המחלקה הווטרינרית ברשות המקומית אבל אתם לא רציתם את זה אלא רציתם שזה יגיע בכל זאת למעלה, גם אם זה עובר בדרך - - -
<אבי שפירא: אבל זה גם וגם.
<אלי גורדון: הבקשה היא גם וגם.
שולי מועלם-רפאלי: אם הוא עובד התאגיד, הוא מעביר רק לתאגיד ואם הוא רופא של הרשות המקומית, הוא מעביר גם לרשות המקומית וגם לתאגיד?
<אלי גורדון: הסעיף מדבר על כך שבכל מקרה דיווח צריך להגיע לרגולטור.
<אלי גורדון: אנחנו בדעתה של היועצת המשפטית של הוועדה שלמעשה הסעיף מכיל ונותן מענה גם לאופציה הזאת.
אלי אלאלוף: אבל לכתוב את זה במפורש או לא לכתוב?
<נעה בן שבת: אפשר לכתוב.
<אלי גורדון: אפשר לכתוב.
<אלי גורדון: זה לא מוסיף ולא גורע.
אלי אלאלוף: נכתוב במפורש.
אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות.
<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיף 236 עד סעיף 240, כולל ההסתייגות שהתקבלה.
<ינון יוני: בסעיף 240(א), אם אפשר במקום "בכתב" לומר "באמצעות המערכת הממוחשבת" שכבר תהיה קיימת.
<נעה בן שבת: ידווח באמצעות המערכת הממוחשבת.
ישראל אייכלר: אבל אפשר להשאיר את המילה בכתב כי הרי לא יגידו במערכת בעל פה.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הסעיפים מסעיף 236 עד 240?
<נעה בן שבת: סעיף 241(א) מדבר על סכום האגרה הבסיסי, סכום של 34 אלף שקלים חדשים.
<נעה בן שבת: סעיף 241(ב) מאפשר לשר בהסכמת שר האוצר ובאישור הועדה לשנות את סכום האגרה הבסיסי כאמור בסעיף קטן (א) בהתחשב בין השאר בפרמטרים נוספים, בעלות ההעסקה של רפא וטרינר מוסמך ובעלותה תקורה הכרוכה בהעסקה.
<ענת מימון: יש כאן הסתייגות של סיעת מרצ וסיעת הרשימה המשותפת, אבל אני מניחה שהיא מתייתרת כי הם מבקשים להתחשב בעלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי במפעלים.
<נעה בן שבת: היום הבנתי שזאת טענה של הרופאים הווטרינרים שצריך באמת להתחשב בעלות הכוללת ולא רק בשכר ובעלויות תקורה.
אלי אלאלוף: אני מעדיף להצביע על כך כשיהיו כאן הנציגים.
<ענת מימון: גם לא מצביעים על הסעיף.
<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי במפעל בעד פיקוח וטרינרי במפעל, ישלם יצרן של מוצר מזון לתאגיד, אגרה חודשית בסכום השווה למכפלת הסכום הבסיסי בהיקף ההעסקה שלף הרופאים הווטרינרים המוסמכים הנדרשים באותו מפעל כפי שהורה מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 220.
<נעה בן שבת: בעד פיקוח וטרינרי במפעל בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות, תשולם תוספת לאגרה החודשית האמורה בסעיף קטן (א), בסכום שיקבע השר בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: מעבר לכך, האגרה בעד הפיקוח בשעות העבודה הרגילות היא קבועה וקבענו את הדרך לחשב אותה.
<נעה בן שבת: לעומת זאת, כאשר מדובר בפיקוח מעבר לשעות העבודה הרגילות, מוצע שתהיה תוספת.
<נעה בן שבת: מדובר בלילות, בסופי שבוע, אז תהיה תוספת בשיעור שיקבע שר הבריאות עם שר האוצר ובאישור הועדה.
איציק שמולי: אני לא כל כך מבין את העניין הזה.
איציק שמולי: למה לא קובעים בסעיף הזה איזשהו סכום וזהו?
איציק שמולי: למה מדברים כאן במונחים של היקפי העסקה?
<עלי בינג: אם תוכל להסביר את השאלה.
<עלי בינג: אני לא בטוח שהבנתי את כוונתך.
<עלי בינג: אולי אני אענה ואז תגיד לי אם הבנתי.
<עלי בינג: באופן עקרוני המפעלים משלמים בהתאם להיקף פיקוח שאמור להיות בהם.
<עלי בינג: לדוגמה, אם במשחטה, הרגולטור אמר שצריך להיות רופא וטרינר, הם משלמים עלות של רופא וטרינר במשרה מלאה.
<עלי בינג: נניח שאומרים שצריך רופא וחצי, הם משלמים עלות של רופא וחצי.
<עלי בינג: לכן, כדי לדעת כמה הם צריכים לשלם, אתה צריך לפי ההיקף משרה שבעצם צריך לשם הפיקוח.
<עלי בינג: עניתי על השאלה?
<עלי בינג: השעות הנוספות והעבודה בלילה, לעתים משחטות רוצות שהרופא הווטרינר יהיה במקום עת היא שוחטת.
<עלי בינג: היא רוצה נניח במוצאי שבת או בלילה לעבוד, הם צריכים שהרופא יהיה שם ובוודאי שצריך לשלם לרופא יותר כסף בהתאם לחוק עבור השעות האלה ולכן הם משלמים את התוספת באגרה.
<עלי בינג: כך זה עובד וזה המצב הנוכחי היום במועצת הלול.
<עלי בינג: יש אגרה בסיסית ואם הם עובדים בלילה או בסוף שבוע או שעה נוספת, משלמים את האקסטרה הזאת בגין מה שמשולם בעצם אקסטרה לרופא.
<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי בשווקים בעל היתר הפעלה או יבואן מוצרי בשר ישלם לתאגיד בעד פיקוח וטרינרי בשווקים אגרה חודשית בסכום של 0.08 שקלים חדשים בעד כל קילוגרם של מוצר בשר המשווק בישראל מהמפעל או המיובא, לפי העניין.
<נעה בן שבת: השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לשנות את סכום האגרה בעד כל קילוגרם של מוצר בשר בשים לב להיקף הפיקוח הנדרש כפי שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 224, למשקל הבשר המיוצר או המיובא, לעלות ההעסקה של רופא וטרינר מוסמך ולעלות התקורה הכרוכה בהעסקה.
<ענת מימון: יש כאן שתי הסתייגויות של קבוצת מרצ וקבוצת הרשימה המשותפת.
<ענת מימון: הבקשה גם כאן היא להתחשב בעלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי בשווקים.
<ענת מימון: בנוסף יש בקשה של קבוצת מרצ להציג גם תחשיב מניח את הדעת לחישוב האגרה בפני הוועדה שמאשרת, כשזה מובא לאישור הוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: לא נמצא כאן מישהו מ-מרצ.
<ענת מימון: הם היו והציגו במהלך הדיון.
אלי אלאלוף: מרצ לא היו כאן כל היום.
<ענת מימון: אילן גילאון הציג את זה.
<ענת מימון: זה מתקשר שוב להסתייגות שהייתה גם לגבי סעיף 241 עת היה מדובר באופן כללי על הסכום הבסיסי.
<ענת מימון: כאן מדובר על האגרה בעד הפיקוח הווטרינרי בשווקים וההסתייגויות מבקשות להוסיף בין השיקולים לקביעת האגרה גם את הנושא של העלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי במפעלים או בשווקים לפי העניין.
<ענת מימון: בנוסף מבקשים שיוצג מראש תחשיב מניח את הדעת לחישוב האגרה, שיוצג בפני הוועדה לפני שהיא מאשרת את זה.
עבדאללה אבו מערוף: למרות שהרשימה שלי הגישה הסתייגות, אני אומר בכנות שלי לא ברור ולא מובן.
עבדאללה אבו מערוף: למה לתאגיד ולמה לא למשרד הבריאות.
איציק שמולי: אני אנסה להסביר את ההסתייגות שלכם.
איציק שמולי: ההסתייגות של אילן הפילה לי את האסימון של מה שרציתי לשאול קודם.
איציק שמולי: בסוף, לדעתי ברגע שאתה מסתכל כמפקח בצורה אינדוקטיבית על מפעל, מפעל, מפעל, מפעל ואתה לא רואה את המכלול, יש כאן בעיה שהיא כפולה.
איציק שמולי: קודם כל, יכול להיות שאתה מפספס חלק מהפרטים בתמונה, והדבר השני, יכול להיות שאתה יוצר כאן איזשהו תמריץ מובנה בתוך החקיקה דווקא להוריד רגולציה ולא לשפר אותה או להדק אותה.
איציק שמולי: אני חושב שאין דבר פסול בזה שאתה בא ואתה קובע איזשהו מערך פיקוח ואתה לוקח בחשבון באיזשהו אופן שיכול להיות שמפעלים גדולים, כמו שקורה במקומות שונים, משלמים קצת יותר כדי שיהיה פיקוח טוב יותר גם במקומות הקטנים יותר.
איציק שמולי: כלומר, בזה שאתה בא ואתה בצורה ישירה אומר שהמפעל הזה זקוק לווטרינר וחצי, אז הוא ישלם רק על וטרינר וחצי.
איציק שמולי: מפעל אחר זקוק לחצי וטרינר, הוא ישלם רק על חצי וטרינר.
איציק שמולי: לדעתי המודל הזה הוא לא מספיק גמיש.
<עלי בינג: קודם כל, צריך להפריד בין שני סוגי האגרות עליהם אנחנו מדברים.
<עלי בינג: דבר ראשון, זאת האגרה בעד הפיקוח במשחטות.
<עלי בינג: בוודאי שמשחטה יותר גדולה תשלם יותר מאשר משחטה קטנה כי צריך בה יותר רופאים וטרינריים.
<עלי בינג: לכן בוודאי שלפי הגודל שלך אתה משלם.
<עלי בינג: אבל כאן זה מה שהרגולטור מחליט.
<עלי בינג: אם הוא מחליט שצריך רופא אחד, אם הוא מחליט שצריך שני רופאים, אתה משלם בהתאם לגודל שלך ובהתאם להיקף.
<עלי בינג: בנוגע לאמירה הנוספת.
<עלי בינג: אתה משלם בהתאם להיקף שאתה משווק.
<עלי בינג: האגרה הנוספת היא הפיקוח בנקודות הקצה.
<עלי בינג: בוודאי שהמפעלים הגדולים משלמים יותר כי הם משווקים יותר כמויות של בשר.
<עלי בינג: זאת אומרת, כן יש כאן אלמנט של לגמרי התחשבות בגודל שלך ובכמה אתה משווק ובהתאם לזה אתה משלם את האגרה.
אלי אלאלוף: יש שני סוגי אגרה, האחד בהתאם לפיקוח בהתאם למשרת המפקח והשני לפי כמות הבשר שיוצאת מהמפעל, שם זה 0.08 לפי כמות הבשר שיוצאת מהמפעל.
<עלי בינג: כמובן שעלות התקורה כוללת את כלל עלויות הפיקוח, אם הבנתי נכון את ההסתייגות.
עבדאללה אבו מערוף: לא ברור לי למה לשלם לתאגיד.
<עלי בינג: התאגיד הוא זה שמעסיק את הרופא והוא צריך לשלם לו את השכר ואת התקורה.
עבדאללה אבו מערוף: כאן זה פתח לכל מיני ספקולציות.
עבדאללה אבו מערוף: ישלם למשרד הבריאות.
<עלי בינג: מדובר בתאגיד ממשלתי ציבורי.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני אומר לשלם למשרד הבריאות.
<נעה בן שבת: אולי באמת נבהיר אדוני וכל פעם שכתוב תאגיד בחלק הזה, נגיד תאגיד לפיקוח וטרינרי וכך זה יהיה יותר ברור.
עבדאללה אבו מערוף: התפיסה שלי נגד רופאים פרטיים.
<עלי בינג: לא מדובר כאן בגוף פרטי.
אלי אלאלוף: זה תאגיד ממשלתי שכפוף לרוב הוראות החברות הממשלתיות.
אלי אלאלוף: בעד –
אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.
<ענת מימון: זאת הייתה הסתייגות לסעיף 243.
<ענת מימון: יש עוד הסתייגות לגבי התחשיב שצריך להציג מראש.
<ענת מימון: השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה והם מבקשים שיובא תחשיב שיראה כיצד נקבע סכום האגרה.
<עלי בינג: העברנו לוועדה את המסמך שמראה איך הגענו לזה.
<עלי בינג: מדובר בעלויות של שכר של רופאים וטרינרים כיום בשירות המדינה.
<עלי בינג: התקורה נגבית כיום במועצת הלול ולקחנו בשביל השמרנות איזשהו מרווח ביטחון כדי לשמר את התנאים של הרופאים הקיימים כדי שנוכל לתת להם, למי שהתנאים שלהם קצת יותר גבוהים.
<עלי בינג: אני חושב שהמסמך הזה הועבר לחברי הכנסת.
<ענת מימון: הבקשה היא שכל פעם שאתם באים לשנות בוועדה את הסכום, יוצג תחשיב.
<ענת מימון: להכניס את זה בחוק.
<עלי בינג: להכניס את זה בחוק?
<נעה בן שבת: השר באישור הוועדה ועל פי תחשיב שיוצג בפניה רשאי לשנות את סכום האגרה.
<עלי בינג: לא נראה לי שזה מתאים לחקיקה ראשית.
<אפרת אביאני: זה קורה היום.
<אפרת אביאני: היום כאשר מאשרים אגרות, חלק מהבקשה של משרדי הממשלה כשהם מגיעים לכנסת בבקשה לאשר, הם גם מסבירים איך הם הגיעו לסכומי האגרות.
<אפרת אביאני: זה נראה לי משהו שהוא גם כך קורה.
<אפרת אביאני: זה חלק מהביקורת של הכנסת על התהליך של קביעת האגרה.
אלי אלאלוף: למה זה לא טוב שזה יהיה בחוק?
<אפרת אביאני: זה פשוט לא מקובל כי אחרת יוצא שבהוראות מסוימות של אגרה זה כן קבוע ובהוראות אחרות זה לא קבוע.