GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לימור תוסיה כהן: מראש חששנו שככל שהאיזון הזה יופר, הרצון שלהם להקים את המועצה או להגיע להסכמות - - -
יעקב מרגי: סתרת את הטיעון הקודם שלך של הפרת האיזון של כוח הממשלה.
יעקב מרגי: אם את משתמשת בטיעון הזה, אז תני להם בבקשה תוספת.
יעקב מרגי: זה לא מפר את האיזון.
יעקב מרגי: בסעיף (8) ו-(9) הם נציגי ממשלה ותני להם את האיזון.
<לימור תוסיה כהן: אני לא חושבת שסתרתי את הטיעון.
<לימור תוסיה כהן: האיזון הוא משני כיוונים.
<לימור תוסיה כהן: מצד אחד נציגי הממשלה מול נציגי הציבור ומצד שני נציגי החקלאות מול נציגי הבריאות.
<לימור תוסיה כהן: לכן אני לא חושבת שההסבר התנגש עם דברים קודמים שנאמרו.
יעקב מרגי: קיבלתי את הטיעון שלך וסתרתי אתו את הטיעון שלה על הפרת האיזון הממשלתי.
יעקב מרגי: כבודו, אם הם נציגי שרים, אני חושב שאין בעיה להוסיף שני נציגים ואין הפרת איזון.
<עלי בינג: אני רוצה להצטרף לדברי אפרת ולימור.
<עלי בינג: קודם כל, אני חושב שלממשלה מאוד חשוב לשמור על המקום של הממשלה כי בסוף זה תאגיד של הממשלה.
<עלי בינג: חשוב שהממשלה תתווה את המדיניות.
<עלי בינג: מעבר לזה, נציגים (8) ו-(9) אמורים לייצג את התעשייה ולכן הם מייצגים את הצרכן כי הם הגופים שמייצגים את הגורמים שמשלמים את האגרות שבסופו של דבר מתגלגלות לצרכן.
<עלי בינג: לכן אני חושב שיש לזה מקום מאוד חשוב ומרכזי.
יעקב מרגי: שמונה נציגי ממשלה והאיזון יופר?
<עלי בינג: שישה נציגי ממשלה.
יעקב מרגי: אם (8) ו-(9)?
<עלי בינג: (8) ו-(9) הם נציגי ציבור שאמורים לייצג את התעשייה.
יעקב מרגי: עושי דבריהם של השרים.
<עלי בינג: מי אתה רוצה שיבחר את הנציגים?
<עלי בינג: איזו ברירה אחרת יש לך אם לא השר הוא זה שבוחר את הנציג?
שולי מועלם-רפאלי: אם הם נציגי ציבור, הם נציגי הציבור.
<עלי בינג: נראה לי שבסופו של דבר התאגיד הוא זה שאחראי על ההעסקה של הרופאים בתאגיד.
<עלי בינג: הוא אל אחראי על הרופאים ברשויות המקומיות ולכן המקום של הרשויות המקומיות בו צריך להיות מאוד מאוד מוגבל ואם יש נציג של משרד הפנים, בוודאי ובוודאי שאין צורך בנציג שלהן.
<עלי בינג: המועצה של התאגיד בעצם אחראית על המדיניות של התאגיד שמעסיק את הרופאים מטעם המדינה.
<עלי בינג: בסופו של דבר זה לא הרופאים שמועסקים על ידי הרשויות המקומיות ולכן המקום שלהם במועצת התאגיד צריך להיות מוגבל.
<עלי בינג: ככל שמחליטים על נציג של משרד הפנים, אינני חושב שיש מקום גם לנציג של הרשויות המקומיות כי בסופו של דבר אלה הרופאים שמועסקים מטעם התאגיד, מטעם המדינה ולא מטעם הרשות המקומית.
<עלי בינג: לכן לעמדתנו צריך לשמור על נציגים 8 ו-9 וככל שרוצים להוסיף נציג של הרופאים ונציג של משרד הפנים, אני חושב שזה מספיק.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להציע ליושב ראש להישאר בנוסח שכתוב כאן.
שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר יהיה לאחוז את החבל הזה בשני קצותיו.
שולי מועלם-רפאלי: להשאיר את התשעה הכתובים, להוסיף את השניים הנוספים.
שולי מועלם-רפאלי: חברים, משהו צריך יהיה לעשות כאן ואני חושבת שב-10 ו-11, אלה שאנחנו מוסיפים, נשמר הרוב לנציגי הממשלה, לא מופר האיזון של המשרדים, יש מקום אחד לרשויות המקומיות, יש מקום אחד לרופאים הווטרינרים.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שזה נכון.
<עלי בינג: למה לא משרד הפנים במקום הרשויות המקומיות?
<עלי בינג: אז את מרוויחה גם את הייצוג של האינטרס הזה וגם אנחנו בכל זאת שומרים על איזשהו יחס נכון.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שעם כל ההערכה שלי למשרד הפנים, מי שבסופו של תהליך יהיה בעניין כאן, מי שהיה לאורך כל הדרך בעניין, אלה הרשויות המקומיות.
<עלי בינג: אבל זה התאגיד.
<אפרת אביאני: הם ימשיכו לעשות את הפיקוח בשווקים אבל זה תאגיד.
<אפרת אביאני: זאת החלופה לרשויות המקומיות.
<עלי בינג: זה מי שממלא תפקיד.
<אפרת אביאני: למה צריכה להיות להם נציגות בתאגיד?
שולי מועלם-רפאלי: אתם רוצים את משרד הפנים, בבקשה.
<מירה סלומון: אנחנו נמצאים בסיטואציה בה הרשויות המקומיות הן אלה שמעסיקות את הרופאים הווטרינרים והן ממשיכות להעסיק את הרופאים הווטרינרים גם בתום תקופת המעבר אלא אם הן מודיעות לתאגיד שהן מעבירות אליו את הרופאים הווטרינרים וגם אז יש שורה של צעדים שעוד לא הגענו אליהם.
<עלי בינג: אבל זה לא קשור לתאגיד.
<עלי בינג: זה קשור לרגולטורים.
<מירה סלומון: התאגיד קובע.
<מירה סלומון: אני מבקשת להזכיר שתפקידי התאגיד הם לקבוע תכניות פיקוח ברשויות המקומיות, חלק מתכניות הפיקוח יהיו על ידי עובדי הרשויות המקומיות.
עבדאללה אבו מערוף: הוויכוח כאן לא להוריד את היד.
עבדאללה אבו מערוף: עד מספר (7), כולם נציגי ממשלה, חוץ מאחד.
שולי מועלם-רפאלי: חוץ מהיושב ראש.
עבדאללה אבו מערוף: מי ימנה את היושב ראש?
עבדאללה אבו מערוף: בואו נהיה קצת הגיוניים ופרקטיים.
עבדאללה אבו מערוף: עד (7), אלה נציגי הממשלה.
עבדאללה אבו מערוף: או להמשיך ב-(9) ו-(10) ו-(11), אם לא רשויות מקומיות, אפשר גם המשרד להגנת הסביבה.
<עלי בינג: משרד הפנים.
עבדאללה אבו מערוף: אבל יש כאן ויכוח על זה.
עבדאללה אבו מערוף: בסדר, משרד הפנים.
יעקב מרגי: בשאלה אם משרד הפנים או המשרד להגנתה סביבה, אני מעדיף את משרד הפנים.
עבדאללה אבו מערוף: מספר (9), נוסיף בו את הרופאים ומשרד הפנים.
אלי אלאלוף: איפה הווטרינרים?
עבדאללה אבו מערוף: אמרתי.
עבדאללה אבו מערוף: ב-(10).
אלי אלאלוף: אם כן, אנחנו מגיעים ל-12.
עבדאללה אבו מערוף: ל-11.
<קריאה: עם הרשויות המקומיות מגיעים ל-12.
עבדאללה אבו מערוף: הרשויות המקומיות, אמרנו שזה משרד הפנים.
<קריאה: לא, עם כל הכבוד, לא.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שהרשויות המקומיות יהיו במשחק הזה עד שש שנים.
<מירה סלומון: לפחות.
עבדאללה אבו מערוף: אז במקום (7) ו-(8).
אלי אלאלוף: אם אתה מוציא את הרשויות המקומיות וגם משרד הפנים, אין לך את העזרה בעת משבר בתאגיד שתינתן מהגופים האלה וזה בלתי אפשרי.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, משרד החקלאות כאן מקבל תשובות לגבי המצב הקודם שלו ואותו הדבר משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו זקוקים לכל העזרות האפשריות בעתיד, לפחות במשך שש שנים.
אלי אלאלוף: אתם מוציאים את שני הגופים שהם כל כך מעורבים, כולל העסקה, כולל העברת זכויות של העובדים וכולי וכולי.
אלי אלאלוף: אני לא הייתי שם אותם בחוץ.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם חברי הכנסת, אני לא יודע למה לכם זה יוצא 11 ולי יוצא 12.
שולי מועלם-רפאלי: כי אתה שם גם רשויות וגם משרד הפנים ואנחנו שמים רק את הרשויות.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שאלה שניהם.
אלי אלאלוף: לממשלה יש כבר תשעה ולא שבעה.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים 12, אני לא אוהב את זה.
יעקב מרגי: מי אלה השלושה?
<ענת מימון: נציגי הגוף שמייצג את הווטרינרים, הגוף שמייצג את רוב הרשויות המקומיות ועובד משרד הפנים שיהיה נציג שר הפנים.
אלי אלאלוף: לאיזה מספר מגיעים?
<ענת מימון: ל-12.
אלי אלאלוף: אתם רוצים 13?
אלי אלאלוף: אז נותנים ליושב ראש קול כפול.
<ענת מימון: אם הקולות בוועדה שקולים, תכריע עמדתו של יושב ראש המועצה.
<אפרת אביאני: עוד חלופה אפשרית.
<אפרת אביאני: מכיוון שכל אחד מנציגי הציבור בא לפי ההצעה של שר, אפשר שנציג הרשויות המקומיות יהיה לפי הצעת שר הפנים.
<אפרת אביאני: אני מבקשת להציע הצעות.
<אפרת אביאני: לא חייבים לקבל.
אלי אלאלוף: שר החקלאות ושר הפנים אחראים על ביצוע.
אלי אלאלוף: משרד הפנים הוא כוח עזר מאוד חשוב בעיני לטובת המהלך הזה.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים רק 12, יהיו רק 12.
אלי אלאלוף: אני בדרך כלל הייתי ממנה ועד מנהל, לא הייתי אומר שבעה.
אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה שאמרנו, דהיינו 12 חברי מועצה בתאגיד?
אלי אלאלוף: הוחלט על 12 חברי מועצה.
<ענת מימון: אני אמשיך להציג את השינויים.
<ענת מימון: בעמוד 43 נוספה הוראה.
<ענת מימון: אמרנו שהמועצה צריכה להיות ממונה בתך 18 חודשים מיום פרסום החוק.
<ענת מימון: כאן ציינו שאם היא לא תמונה עד אותו מועד, ראש הממשלה ימנה.
<ענת מימון: כלומר, אם תהיה אי הסכמה לגבי המינויים.
<נעה בן שבת: זה צריך להיות בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של פרק זה ולא מיום פרסום החוק אפרת, 18 חודשים מיום תחילתו של החוק או מיום פרסומו?
<אפרת אביאני: מיום פרסומו.
<נעה בן שבת: אבל 18 חודשים מיום פרסומו, זה קצר מדי.
<נעה בן שבת: משרד הבריאות צריך להוציא תקנות.
<אפרת אביאני: אז מיום תחילתו.
<ענת מימון: זה בסעיף קטן (א1).
<ענת מימון: בסעיף (א2) הוספנו חובה לפרסם ברשומות הודעה על מינויים של חברי המועצה או על הפסקת כהונתם.
<ענת מימון: השינוי הבא בסעיף 32ט, תפקידי המועצה.
<ענת מימון: הוספנו שמדי שנה היא תקבע את אלה והוספנו בתכנית הפעולה שלה בעמוד 45 למעלה שהיא תקבע גם יעדים למילוי תפקידיה לפי סעיף 32ה שזה הסעיף שהקראנו קודם לגבי תפקידי המועצה.
<ענת מימון: שינוי נוסף לגבי הדוחות הכספיים.
<ענת מימון: הייתה כאן בקשה של הוועדה שהם יפורסמו באתר האינטרנט ואכן זה נוסף.
<ענת מימון: המועצה צריכה לקבוע יעדים מדידים למילוי תפקידי התאגיד.
<אפרת אביאני: זה מיותר כי קבענו את זה ב-(ב).
<אפרת אביאני: לרבות יעדים למילוי תפקידיו לפי חוק 32ה.
<ענת מימון: שינוי נוסף הוא בסעיף 32יג בעמדו 47 פסקה (5).
<ענת מימון: נאמר שכהונה של חבר מועצה תיפסק אם הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר מועצה.
<ענת מימון: אנחנו מבקשים להוריד את המלים "לדעת השרים" במקרה הזה.
<ענת מימון: ברור שמי שמינה , הוא זה שמבטל את המינוי ואין צורך לציין את זה כאן.
<ענת מימון: תיקון נוסף בעמוד 48, סעיף קטן (ה) בסעיף 32טו.
<ענת מימון: הוספנו הוראה.
<לימור תוסיה כהן: סעיף קטן (דׂ) כאן מיותר כי קבענו את זה כבר למעלה.
<לימור תוסיה כהן: רק הערה לנוסח.
<לימור תוסיה כהן: פרסום ההודעה על המינוי והפסקת הכהונה.
<ענת מימון: סעיף קטן (ה): "הזמנה לישיבת המועצה תימסר לכל מי שזכאי להשתתף בה שבעה ימים לפחות לפני מועד כינוסה.
<ענת מימון: בהזמנה יצוינו המועד והמקום שבו תתקיים הישיבה וכן סדר היום ופירוט סביר של הנושאים לדיון".
<ענת מימון: גם זה נוסף לבקשת חברי הכנסת.
<ענת מימון: הסעיף שלאחר מכן, סדרי עבודת המועצה, סעיף 32טז.
<ענת מימון: אמרנו שהפרוטוקול ייחתם גם על ידי חבר המועצה שניהל את הישיבה ובידי חבר מועצה נוסף שהשתתף בישיבה.
<ענת מימון: סעיף קטן (ב1).
<ענת מימון: ביקשו שהחלטות המועצה יפורסמו באתר האינטרנט של התאגיד.
<ענת מימון: שינויים נוספים בעמוד 52, הסעיף לגבי ועדת הביקורת ותפקידיה.
<ענת מימון: הוספנו שבין תפקידי ועדת הביקורת יהיה התפקיד לבחון את תכנית העבודה של המבקר הפנימי שהוגשה לה לפי סעיף 32לח(3) והתכנית הזו תועבר לאישור המועצה בצירוף הערות והמלצות.
<נעה בן שבת: גם הוסיפו סקר סיכונים.
<נעה בן שבת: הייתה בקשה של חברת הכנסת גרמן להוסיף את הנושא של סקר סיכונים.
<לימור תוסיה כהן: במחשבה נוספת, סקר סיכונים, מהו בעצם?
<לימור תוסיה כהן: זה סקר שהמטרה שלו לאתר את הסיכונים אליהם חשוף התאגיד ולפעול להקטנתם או לביטולם.
<לימור תוסיה כהן: בגלל שהתפקידים של התאגיד כאן הם מאוד מאוד מסוימים, ההבנה היא שלא נחוץ סקר כזה בסוג כזה של תאגיד.
<לימור תוסיה כהן: לסקר הזה יש עלויות מטבע הדברים ואנחנו מציעים פשוט לא להשית אותם על התאגיד מכיוון שנוכח פעילותו ואופיו לא באמת נדרש לעשות את זה.
אלי אלאלוף: איך אנחנו נדע שזה טוב, התהליך כולו.
<לימור תוסיה כהן: סקר סיכונים, זה מה הסיכונים אליהם חשוף התאגיד בביצוע עבודתו.
<לימור תוסיה כהן: למשל תאגיד שפועל ברמת חובב ויש שם סיכונים לטווח הארוך, עושים איזשהו סקר מראש.
<לימור תוסיה כהן: ההשוואה בין מה שאתם מכירים לבין התאגיד הזה, אתם מבינים שהיא מאוד רחוקה.
<לימור תוסיה כהן: בתאגיד מהסוג הזה, חבל להשית עלויות.
אלי אלאלוף: המהלך כולו הוא חיובי.
אלי אלאלוף: אם לא יהיה סקר שיגיד שבדקנו וזה טוב או לא טוב או אולי זה טוב.
<לימור תוסיה כהן: זה לא כדי להתייעל.
<לימור תוסיה כהן: אחד התפקידים של ועדת הביקורת הוא באמת לעמוד על ליקויים בניהול התאגיד.
אלי אלאלוף: עם איזה כלים?
<לימור תוסיה כהן: אנחנו נתייחס לזה בהמשך.
<לימור תוסיה כהן: הוספנו סעיף.
<לימור תוסיה כהן: נדרשנו לכל הערותיך.
<לימור תוסיה כהן: סקר סיכונים, פשוט חשבנו שזה לא נדרש.
אלי אלאלוף: אנשי הבריאות והחקלאות, אתם מסכימים עם משרד המשפטים?
<נדב גלאון: חלק מתהליך עבודה של גוף כזה זה ניתוח סיכונים שכולל הערכת סיכונים תקופתית ומדידה של הסיכונים והתוצאות שלהם.
אלי אלאלוף: אז אין צורך בחלק נוסף.
<נדב גלאון: הוא צריך לייצר מעת לעת דוחות תקופתיים שמראים מה קורה.
<לימור תוסיה כהן: יש לנו דוחות תקופתיים גם של מנכ"ל המועצה שאדוני ביקש שהם יהיו רבעוניים.
אלי אלאלוף: קיבלתי תשובה.
<משה רפאלוביץ: אני מבקש לשקול.
<משה רפאלוביץ: בהרכב ועדת הביקורת הוספנו עוד נציגי ציבור והייתי מציע להרחיב את הרכב ועדת הביקורת עם כל נציגי הציבור.
אלי אלאלוף: כמה אנשים יש בוועדה?
<לימור תוסיה כהן: בוועדת הביקורת כרגע יש שלושה חברים, שניים נציגי ציבור ונציג אחד מהממשלה.
אלי אלאלוף: ושלושתם אינם חברי המועצה.
<לימור תוסיה כהן: חברי ועדת הביקורת הם מקרב חברי המועצה.
<לימור תוסיה כהן: כך זה בתאגידים ציבוריים.
<לימור תוסיה כהן: אפשר לתקן את הסעיף הזה באופן שיאפשר לכל אחד מנציגי הציבור להיות.
<לימור תוסיה כהן: זאת אומרת, שניים מתוך נציגי הציבור.
<לימור תוסיה כהן: הייתה כאן הפניה לפסקאות.
<משה רפאלוביץ: אפשר שארבעה יהיו מנציגי הציבור.
<לימור תוסיה כהן: אפשר שיהיו חמישה נציגים בוועדת ביקורת.
<לימור תוסיה כהן: הפרופורציה כאן קצת מתעוותת וגם היכולת של ועדת הביקורת לפעול כי ככל שהיא יותר מסורבלת היא הופכת להיות יותר מורכבת.
<ענת מימון: שלושה חברים ואומרים ששניים מבין נציגי הציבור שמונו לפי סעיפים 32ז(8), (9), (10) ו-(11), ככל שאלה הם מהארגון הווטרינרי ומהרשויות המקומיות.
<ענת מימון: עמוד 52, באותו סעיף של ועדת הביקורת ותפקידיה.
<ענת מימון: הוספנו את סעיף קטן (ד) שקובע ש"המועצה תעמיד לרשות ועדת הביקורת את הכלים הנדרשים לפעולתה ומילוי תפקידיה".
אלי אלאלוף: תרשו לי הבהרה.
אלי אלאלוף: נציג הווטרינרים לא יכול להיות אחד מעובדי התאגיד, נכון?
<לימור תוסיה כהן: זו שאלה טובה.
<לימור תוסיה כהן: יש לנו סעיף של ניגוד עניינים.
אלי אלאלוף: אני מבקש שיצוין.
<ענת מימון: שאינו מבין עובדי התאגיד?
<ענת מימון: סעיף 32כז, עבודת ועדת הביקורת.
<ענת מימון: בסעיף קטן (ה) נאמר שדוחות הביקורת שיוגשו למועצה יפורסמו באתר האינטרנט בצירוף התייחסות והערות של המועצה.
<לימור תוסיה כהן: זה לבקשת יושב ראש הוועדה.
<ענת מימון: בעמוד 54, סעיף 32כט, הוספנו שהמועצה תמנה את המנהל הכללי לאחר שתקיים הליך לאיתור מועמדים לפי עקרונות השוויון, השקיפות והפומביות.
<ענת מימון: בעמוד 54 למטה הוספנו שהמנהל הכללי יחדל לכהן רק אם התאגיד חרג באופן משמעותי מהנושא של שיא כוח אדם ולא בכל חריג זה יגרור הפסקה של המינוי שלו.
<ענת מימון: בעמוד 56, בראש העמוד, לגבי חובות הדיווח של המנהל הכללי.
<ענת מימון: הוספנו חובת דיווח של המנהל הכללי למועצה שזה יהיה לפחות אחת לארבעה חודשים.
<לימור תוסיה כהן: בסעיף 32לו, היושב ראש ביקש שרואה החשבון המבקר לא יהיה באישור רשות החברות הממשלתיות ולכן זה תוקן.
<ענת מימון: הורדנו את 44(א).
<ענת מימון: בסעיף 32לח, חובת דיווח ואי תלות של רואה חשבון המבקר, הוספנו הוראה שרואה החשבון המבקר אחראי כלפי התאגיד לאמור בחוות דעתו לגבי הדוחות הכספיים.
<ענת מימון: הוספנו סעיף לגבי מינוי מבקר פנימי.
<ענת מימון: אמרנו שהמועצה תמנה מבקר פנימי.
<ענת מימון: מינוי מבקר פנימי, מעמדו וסמכויותיו המועצה תמנה מבקר פנימי.
<ענת מימון: הוראות סעיף 49 לחוק החברות הממשלתיות והוראות סעיף 146(ב), 147, 150, 151 ו-153 לחוק החברות יחולו על המבקר הפנימי בשינויים המחויבים.
<ענת מימון: תכנית עבודה של המבקר הפנימי המבקר הפנימי יגיש לוועדת הביקורת הצעה לתכנית עבודה שנתית או תקופתית, לצורך בחינתה לפי סעיף 32כו(ג)(2א).
<ענת מימון: ועדת הביקורת תגיש את תכנית העבודה לאישור המועצה בצירוף הערותיה והמלצותיה, והמועצה תאשרה בשינויים הנראים לה.
<ענת מימון: סעיף 32לט, בנושא כשירות הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים המפקחים.
<ענת מימון: הוספנו אישור ועדה לשינוי התוספות, לעניין השינוי של התוספת השנייה וגם לגבי חלק ב' לתוספת השנייה וחלק ג' לתוספת השנייה שזה ייעשה באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: לגבי יועץ משפטי.
<נעה בן שבת: עלתה לדיון האפשרות אבל התברר לנו שזה מיותר כי אין טעם לתת לו נפקות סטטוטורית.
<נעה בן שבת: סביר להניח שהוא ימונה או כיועץ משפטי פנימי או כיועץ משפטי חיצוני אבל אין טעם לתת לו הוראות סטטוטוריות.
<ענת מימון: בעמוד 58, סעיף 32לט, בסופו הבהרנו שלגבי מפקחים וטרינרים ורופאים וטרינרים מפקחים העוסקים בפיקוח על קיום דרישות הייצוא.
<ענת מימון: זה הנושא של חלק ג' לתוספת השנייה.
<ענת מימון: סעיף 32מ לגבי ההכשרה.
<ענת מימון: הוספנו את ההוראה שזה יהיה במימון התאגיד, הנושא של ההכשרה וההשתלמויות של הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים המפקחים.
<ענת מימון: יש כאן הערה של משרד המשפטים.
<ענת מימון: היה סייג שאמר שהיקף ההשתלמויות המקצועיות לא יעלה על חמישה ימים בשנה.
<ענת מימון: הוועדה ביקשה להוריד את הסייג הזה.
<שרון רוברטס: משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: מגיע לך מזל טוב.
אלי אלאלוף: התחתנת ביום חמישי והנה את כבר אתנו.
<שרון רוברטס: ההגבלה שביקשנו לגבי היקף ההשתלמויות, היא להגביל את הרשויות המינהליות להשתלמויות שלא יעלו על חמישה ימים בשנה.
<שרון רוברטס: אנחנו לא רוצים שזה יהיה משהו שיתפרש כמשהו שיכול להיות כמה חודשים.
<שרון רוברטס: אנחנו ביקשנו להגביל את הרגולטורים בהיבט של הסדרת חופש העיסוק שלא יהיו השתלמויות שעולות על חמישה ימים.
<שרון רוברטס: לא הבנתי מאיזה כיוון באה ההתנגדות.
יעקב מרגי: חמישה ימים זה לא מספיק?
יעקב מרגי: צריך להגביל.
<שרון רוברטס: זה היה לאחר התייעצות עם משרד הבריאות ומשרד החקלאות.
<שרון רוברטס: אנחנו רוצים להבהיר שמדובר בכמה ימים.
אלי אלאלוף: זה בדרך כלל מספר הימים הדרושים?
<משה רפאלוביץ: לא הבנתי את ההגבלה.
<משה רפאלוביץ: אתם יכולים להסביר מאיפה באה ההגבלה?
<אבי שפירא: למה להגביל?
<אבי שפירא: מה המניע לזה?
<שרון רוברטס: הרעיון מבחינת חופש העיסוק.
<שרון רוברטס: אנחנו לא רוצים לקבוע כאן הגבלות שהן משמעותיות מדי כמו בסעיפים אחרים שם אמרנו שכל כשירות או הכשרה נוספת תצטרך לבוא באישור הוועדה.
<שרון רוברטס: אתו הדבר כאן.
<שרון רוברטס: אם אנחנו רוצים לעשות הכשרה שהיא בעצם איזשהו רענון או השתלמות, משהו חדש שצריך להילמד, זה לא צריך להיות משהו שהוא יותר ארוך מכמה ימים.
<שרון רוברטס: אחרי שדיברנו עם הרגולטורים במשרד הבריאות ובמשרד החקלאות, הם הסכימו שחמישה ימים זה משהו מקובל.
<שרון רוברטס: אפשר לחשוב גם על משהו טיפה יותר ארוך מזה.
<משה רפאלוביץ: את חוששת מפגיעה בעובדים?
<משה רפאלוביץ: אני הבנתי נכון מה שאת אומרת?
<שרון רוברטס: לא.
<שרון רוברטס: לא פגיעה בעובדים.
<משה רפאלוביץ: אני לא מבין את הטיעון.
<אבי שפירא: מה זה מבחינת חופש העיסוק?
<שרון רוברטס: כרגע אתם מועסקים ואחר כך הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים, תהיה עליהם חובה להשתתף בהכשרות.
<שרון רוברטס: אנחנו רוצים שהחובה הזאת לא תהיה מוגברת מדי.
<אבי שפירא: אני מבין שההכשרה הזאת ממילא היא תוך כדי ימי עבודה.
<אבי שפירא: אנחנו חושבים שהכשרה זה דבר טוב.
יעקב מרגי: גם אם יחייבו אותך לעבור עכשיו השתלמות של עשרה ימים או 15 ימים?
<אבי שפירא: אנחנו אנשים שלמדנו כל החיים ואין לנו שום בעיה ללמוד אם צריך.
אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר את החמישה ימים או באישור מועצת המנהלים.
<ענת מימון: החזרנו את ההגבלה של חמישה ימים אלא אם כן קבעה המועצה אחרת.
<ענת מימון: בסעיף קטן (ב), רשימת ההכשרות וההשתלמויות תפורסם גם באתר התאגיד.
<ענת מימון: סעיף 32מא לעניין קבלה לעבודה.
<ענת מימון: נאמר שהקבלה תיעשה כמובן לפי עקרונות השוויון, השקיפות וכולי ו בהתאם לנהלים שייקבע התאגיד ולכל דין.
<ענת מימון: סעיף 32מב, ניגוד עניינים, אומר שלא יתקבל אדם לעבודה בתאגיד ולא יתחיל בעבודתו וכולי.
<ענת מימון: זה עניין של נוסח.
<ענת מימון: בעמוד 59, סעיף 32מב נוסף סעיף קטן (ד) שאומר: "לעניין סעיף זה, לא יראו מי שהוא עובד רשות מקומית המבצע בה פיקוח וטרינרי לפי דין, כמצוי בניגוד ענייניים בשל עבודתו ברשות המקומית כאמור".
<ענת מימון: זה נוסף לבקשת השלטון המקומי כדי להגיד שעצם מילוי התפקיד ברשות המקומית לכשעצמו לא ייחשב ניגוד עניינים לצורך הסעיף הזה.
אלי אלאלוף: בדרך כלל לעובד מדינה אסור להיות חבר בתאגיד, במועצת מנהלים וכאן לא ראיתי סייג.
<אלי גורדון: הוא לא מקבל שכר.
אלי אלאלוף: אני בא מסקטור העמותות וכולי, תמיד אמרו שאסור לשים עובד מדינה.
אלי אלאלוף: לא הייתי בשום מועצת מנהלים בה קיבלתי כסף.
<לימור תוסיה כהן: כאן מדובר בתאגיד ציבורי.
<ענת מימון: סעיף 32מג מדבר על מינוי של עובד התאגיד, המינוי של הפקחים הווטרינריים והרופאים הווטרינרים המפקחים.
<ענת מימון: הוספנו את סעיף קטן (ב) שקובע: "על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן להעסיק פקח וטרינרי או רופא וטרינרי מפקח בתאגיד אף אם לא מונה כאמור באותו סעיף קטן, לצורך הכשרתו ובלבד שתקופת ההכשרה כאמור לא תעלה על חודשיים".
<ענת מימון: כאן למעשה נתנו מענה למצב שהאדם עוד לא עומד בתנאי המינוי ולכן לא ניתן למנות אותו, אבל כן יקלטו אותו על מנת לתת לו את ההכשרה שלא תעלה על חודשיים והוא כן יועסק בתקופה הזאת.
<מירה סלומון: תיקון קטן בכותרת.
<מירה סלומון: מינוי של עובד התאגיד שהוא פקח וטרינרי ורופא וטרינר או עובדי התאגיד שהם.
<ענת מימון: התיקון הבא בעמוד 61, סעיף 32מו שמדבר על תקציב התאגיד.
<ענת מימון: כאן, לבקשת הוועדה נוסף סעיף קטן (א1) שמדבר על תקציב שיינתן כבר בתחילת הפעילות של התאגיד על מנת שהוא יוכל להתחיל לפעול לפני גביית האגרות.
<ענת מימון: "לשם היערכות התאגיד לתחילת פעילותו, תעמיד המדינה לרשותו תקציב הולם שישמש אותו להתקשר בעסקאות הנדרשות לשם כך, ובכללן עסקאות לרכישת שירותים וציוד, והכול על פי הסכם בין התאגיד ובין המדינה באמצעות החשב הכללי במשרד האוצר".
<עלי בינג: בזמנו עת קראנו את הסעיף הזה הסברנו למה הוא חשוב לנו ואין בלבד ולמה ככל שיהיה קדם מימון והלוואה במידת הצורך, זה לא סותר את הסעיף.
<עלי בינג: דיברנו על זה עם משרד המשפטים.
<עלי בינג: לנו זה מאוד חשוב.
<ענת מימון: אתם מבקשים להחזיר?
<עלי בינג: הביטוי ואין בלבד הוא מאוד חשוב לנו.
<עלי בינג: אנחנו רוצים שיהיה ברור שהתאגיד זה משק כספי סגור שממומן דרך האגרות.
<עלי בינג: כפי שהובהר בדיון הקודם יחד עם נציגי משרד המשפטים ככל שיהיה קדם מימון, הן לצורך ההקמה של התאגיד והן במידת הצורך, זה לא סותר את העיקרון של הם בלבד כי בסופו של דבר האגרות הן אלה שיכסו את העלות הזאת והעלות הזאת תוחזר למדינה ובסופו של דבר כל התאגיד ממומן על ידי האגרות שהוא גובה כמו שיש היום במועצת הלול.
<עלי בינג: לנו מאוד חשוב כי "הם בלבד" יחזור לסעיף.
יעקב מרגי: כשהוא יהיה גירעוני, נגדיל את האגרות?
יעקב מרגי: הוזלת המחירים.
יעקב מרגי: ישבנו כאן חודש וחצי, ליל שימורים, וזה מה שיהיה.
<עלי בינג: אם הוא יהיה עם עודף, אנחנו נוריד את האגרות.
יעקב מרגי: לא ראיתי שהורדת את מחיר המים כשתאגיד המים היה רווחי.
<עלי בינג: עכשיו ירדו מחיר המים.
יעקב מרגי: אנסנו אתכם לעשות את זה.
<ענת מימון: אדוני, מחזירים את והם בלבד, שרק האגרות והתשלומים?
אלי אלאלוף: אתם מסכימים להם בלבד או לא בלבד?
<עלי בינג: כפי שהיה.
<עלי בינג: מאוד חשוב לנו שזה יחזור.
<עלי בינג: והם בלבד.
<אבי שפירא: אם מוחזרות המלים והם בלבד, אני חושב שלפחות, גם אם זה ברור לגמרי וכולי, להזכיר את נושא קדם המימון כמשהו.
<אבי שפירא: נאמר כאן שהוא אפשרי.
<עלי בינג: זה הסעיף הבא.
<עלי בינג: כאן המימון מדבר רק על ההקמה.
<אבי שפירא: אבל קדם מימון יכול להגיע גם במצב שהתאגיד מגיע לסיטואציה שתזרים המזומנים שלו הוא בעייתי והוא לא יכול לשלם את המשכורות, ועד שיעלו את האגרה וכולי נוצרת כאן בעיה.
<ענת מימון: זה לא מה שכתוב.
<עלי בינג: יש הרבה מאוד גופים גירעוניים במדינה שעדיין משלמים לעובדים שלהם ולא מלינים שכר.
<עלי בינג: במידת הצורך, כפי שאמרנו, האגרה תעלה.
<עלי בינג: הסעיף בנוגע לעלויות ההקמה שעדיין אין גם שום תזרים מזומנים, זה הסעיף הבא והוא מצוין במפורש לבקשת היושב ראש.
<נעה בן שבת: מה תעשה עם התשלומים שאתה מבקש אחר כך מרשויות מקומיות להעביר אליך?
<נעה בן שבת: סכומים שהם בנק הזכויות שמבקשים להעביר אותם וזאת הוראת המעבר, מבקשים להעביר אותם לזכות התאגיד כדי לממן זכויות עובדים שמועברים אליו.
<נעה בן שבת: זה גם כן סוג של מקור תקציבי.
<נעה בן שבת: אני חושבת שיכולים להיות עוד מקורות.
<עלי בינג: כמובן שהכסף הזה צבוע לזכויות העובדים אבל בוודאי שככל שירצו לממן אתו ולהחזיר לו - - -
<ענת מימון: לפי 32 זאת העסקת עובדים.
<נעה בן שבת: להעסיק עובדים זה לפעמים גם לפטר אותם ולפעמים לשלם להם ימי חופשה וימי מחלה.
<נעה בן שבת: יש מקורות תקציביים שהם לא רק התקציב שמעמידה המדינה ואלה לא רק האגרות והתשלומים שהם גובים אלא גם למשל בנקי זכויות האלה שמועברים.
<נעה בן שבת: האגרות והתשלומים, זה הוגדר בהתחלה וזה מכוון רק לתשלומים שנגבים עבור האגרות ועבור תשלומים ממפעלים לייצור.
<עלי בינג: אפשר להוסיף האגרות והתשלומים.
יעקב מרגי: למה בלבד?
<עלי בינג: אנחנו רוצים שיהיה ברור שזה תאגיד שהוא משק כספי סגור.
<עלי בינג: זה מאוד חשוב לנו.
<עלי בינג: אם צריך להוסיף שזה כולל העברות מרשויות מקומיות, ניתן להוסיף.
<משה רפאלוביץ: אבל אז ישתמשו בהעברות האלה לצורך פעילות וזה לא סביר.
<עלי בינג: הכסף צבוע לזכויות עובדים.
<עלי בינג: בסופו של דבר התאגיד מחויב לעובדים והוא ייתן להם את כל הזכויות שלהם כפי שמגיע להם כדין וזה מפורש מאוד בחוק.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מכבדים את מה שאתה אומר אבל אנחנו מודאגים ממצב של הביצוע, שהתזרים המזומנים של התאגיד יהיה שלילי ואז מה יקרה?
שולי מועלם-רפאלי: הוא אמר לפני רגע שיש תאגידים ציבוריים נוספים שיש להם גירעון וזה לא בא על חשבון העובדים.
<משה רפאלוביץ: אני מודה שאני לא מבין.
יעקב מרגי: כאן כל השירותים של התאגיד, זה כוח אדם.
יעקב מרגי: אם הוא גירעוני?
<עלי בינג: הוא ייקח הלוואה מהבנק.
<ענת מימון: הלוואה מהבנק, זה לא מקור שהוא יכול להשתמש.
יעקב מרגי: אז למה אתה אומר בלבד?
<ענת מימון: אתה אומר "והם בלבד".
יעקב מרגי: אם אתה אומר בלבד, אתה חונק את התאגיד.
<עלי בינג: משרד המשפטים ציין שככל שאתה לוקח הלוואה ומחזיר אותה, זה לא נחשב משהו לתקציב התאגיד.
<עלי בינג: התקציב שלך הוא המקור שאתה משתמש בו ואתה לא מחזיר אותו אחר כך כמקור.
<עלי בינג: מאוד חשוב לנו להבהיר שהתאגיד הזה הוא משק כספי סגור.
אלי אלאלוף: אז תכתוב את זה בעברית פשוטה.
יעקב מרגי: אין מקום אחר שמוזכר שזה משק כספי סגור?
<עלי בינג: זה הסעיף הזה.
יעקב מרגי: היחיד?
יעקב מרגי: בכל החוק הזה?
אלי אלאלוף: לא כתוב שהתאגיד ממומן על ידי האגרות?
<עלי בינג: אם זה לא בלבד, אפשר להביא מקורות נוספים אבל אנחנו לא רוצים בזה.
יעקב מרגי: מה זה במלואם?
<עלי בינג: הם ייפנו למשרד האוצר על ימין ועל שמאל.
אלי אלאלוף: תכתוב שם שמשרד האוצר לא ייתן יותר מאשר מקדמה אחת.
אלי אלאלוף: בלאו הכי אמרתם מראש שיש כאן כיסוי של משרד האוצר ויש שיפוי.
<לירז דמביץ כהן: לא.
<לירז דמביץ כהן: רק לתקופת ההקמה.
<לירז דמביץ כהן: אין שיפוי.
אלי אלאלוף: את תקופת ההקמה אתם שכחתם.
אלי אלאלוף: אני העליתי אותה.
<לירז דמביץ כהן: אנחנו חשבנו שאין צורך להגדיר את זה בחקיקה הראשית.
<לירז דמביץ כהן: לא שכחנו את זה לרגע.
<לירז דמביץ כהן: הסכמנו ולא התנגדנו להצעה.
אלי אלאלוף: אני הייתי מוותר על ה"בלבד".
יעקב מרגי: "במלואם" נותן לך מענה.
<עלי בינג: "במלואם" זה שלא ישתמשו בזה למשהו אחר.
<עלי בינג: זה לא אומר שלא יבואו לבקש עוד מקור.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת, אתם בעד "בלבד"?
יעקב מרגי: אני בעד להוריד.
<לירז דמביץ כהן: אם יורשה לי להציע נוסח חלופי שאולי ייתן מענה להערות חברי הכנסת.
<לירז דמביץ כהן: "האגרות והתשלומים ישמשו במלואם והם בלבד לתקציב התאגיד לשם מילוי תפקידיו לפי סעיף 32ה ולעניין סעיף 32ה פסקה (1) ישמש גם תקציבים שהועברו מהרשויות".
<לירז דמביץ כהן: אני חושבת שבזה אנחנו נותנים מענה.
<לירז דמביץ כהן: השארנו את זה משק סגור.
<אבי שפירא: איזה תקציבים מועברים מהרשויות?
<אבי שפירא: אלה לא תקציבים אלא אלה זכויות של עובדים בגין ההעברה.
<אבי שפירא: אלה לא תקציבים.
יעקב מרגי: אני מתחבר לקנאות שלו ולא לקנאות שלך.
<לירז דמביץ כהן: ההערה מקובלת.
יעקב מרגי: אם זה משק סגור, למה אני צריך להישען עליהם?
אלי אלאלוף: העברות מהרשויות המקומיות אלה העברות פר אנשים.
<לירז דמביץ כהן: והם ישמשו לתשלומי העובדים בלבד.
<עלי בינג: אני חושב שזה ערבוב בעייתי.