GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עלי בינג: הכוונה של התיקון היא להבהיר שאפשר לקבל את הכסף הזה מהרשויות המקומיות בשביל העובדים.
<לירז דמביץ כהן: נבהיר באותו סעיף שהכסף הזה מיועד לענייני העובדים בלבד.
<לירז דמביץ כהן: זה היה רק כדי לתת מענה לחשש שהועלה כאן על ידי היועצת המשפטית שאמרה שאין לי זכות להשתמש בתשלומים האלה בכלל.
מיכל בירן: זה עניין ניסוחי.
מיכל בירן: אין כאן כוונה לקחת את הכסף הזה ולהשתמש בו למשהו אחר.
<עלי בינג: אני לא מצליח להבין איך נעגן את זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין את הדיון.
אלי אלאלוף: על מה הוויכוח עכשיו?
<לירז דמביץ כהן: אנחנו מבקשים שהמלים "והן בלבד" יישארו בסעיף 32מא(א).
<לירז דמביץ כהן: לחשש שהועלה כאן על ידי היועצת המשפטית של הוועדה שהסעיף הזה בנוסחו כמו שאנחנו מבקשים שיישאר לא יאפשר שימוש בכספים שמועברים לתאגיד מהרשויות המקומיות לצורך שמירה על זכויות העובדים - - -
<נעה בן שבת: ליתר דיוק, זאת דוגמה שמראה למה זה לא מדויק.
<לירז דמביץ כהן: אבל אני סבורה שזאת הדוגמה היחידה ולכן אני מציעה לתת לה מענה בתוך הסעיף במקום ליצור בעיה.
אלי אלאלוף: למה שלא תהיה הגדרה פשוטה שאומרת שהתאגיד יחיה כמשק סגור?
<לירז דמביץ כהן: מה המשמעות של זה?
<לירז דמביץ כהן: ממה הוא מתנהל?
יעקב מרגי: מתשלומי האגרות.
<עלי בינג: זה בדיוק מה שמגדיר ה"בלבד".
<נעה בן שבת: יש מצבים בהם משרד הבריאות גובה את האגרות.
<נעה בן שבת: למי הוא מעביר את הכסף?
<נעה בן שבת: הוא גובה אותן עבור התאגיד?
<נעה בן שבת: הוא לא גובה אותן עבור התאגיד.
<נעה בן שבת: הוא מעביר את זה לרשויות המקומיות.
<נעה בן שבת: חלק הוא מעביר לתאגיד.
<לירז דמביץ כהן: עדיין זאת גביית אגרות.
<משה רפאלוביץ: נציג האוצר אמר ביושר שאם התאגיד יהיה גירעוני, בעצם משרד האוצר יצטרך להכניס כסף פנימה ולקבל אותו בחזרה לאוצר המדינה מהאגרות שיועלו אחרי כן.
<משה רפאלוביץ: אני חושב שהפתרון הוא להוסיף את הדבר הזה פנימה.
<משה רפאלוביץ: לנסח את זה במשפט וחצי ולומר שככל שיהיה גירעון והאוצר ייאלץ להכניס כסף פנימה, יקבל אותו חזרה בשנה שאחריה ואז זה שומר על זכויות העובדים ושומר על התאגיד.
<לירז דמביץ כהן: איך התאגיד יפעל שעה שהוא גירעוני, אנחנו לא חושבים שזה המקום להסדיר בחקיקה ראשית.
<לירז דמביץ כהן: חזקה עליו, על התאגיד הזה, כמו גם על המדינה, שזכויות העובדים לא ייפגעו.
<לירז דמביץ כהן: האם זאת תהיה הלוואה שהוא ייקח מהאוצר ויחזיר לאוצר, אם הוא ייקח מבנק מסחרי ויחזיר לבנק מסחרי, אני לא יודעת היום.
<לירז דמביץ כהן: אני לא חושבת שזה נכון לחשק כרגע את הסיטואציה הזאת.
<לירז דמביץ כהן: מכל מקום, זה לא פוגע בהוראה הכללית שנאמרת כאן שהתאגיד יפעל כמשק סגור.
<לירז דמביץ כהן: גם אם הוא ייקח לתקופת ביניים איזושהי הלוואה, הוא יהיה חייב להחזיר אותה.
<לירז דמביץ כהן: הוא פועל כמשק סגור מהתקציבים שמיועדים לו מהאגרות בלבד ולא ממקור אחר.
<לימור תוסיה כהן: להוסיף, בתשובה למה שנאמר כאן, הנושא הזה של עדכון האגרות נקבע במפורש בסעיף קטן (ג) של אותו סעיף ויש בו התייחסות מפורשת.
אלי אלאלוף: אנחנו משאירים את המושג "בלבד".
<לירז דמביץ כהן: תודה רבה אדוני.
אלי אלאלוף: קיבלתי הסכמת חברי הכנסת.
<לירז דמביץ כהן: אנחנו מודים גם לחברי הכנסת.
יעקב מרגי: אני לא חי טוב עם זה שזה נשאר באוויר במצב של גירעון.
יעקב מרגי: כשצריכים אתכם, אתם לא נמצאים.
<לירז דמביץ כהן: אנחנו משתדלים להיות.
<נעה בן שבת: השאלה אם תתנערו מהתאגיד הזה אחרי שטרחו כל כך להקים אותו ולהעביר אליו את העובדים.
אלי אלאלוף: מי ייתן להם?
שולי מועלם-רפאלי: הם באים פעם במושב לוועדה.
<עלי בינג: הדבר האחרון שאנחנו רוצים זה להתנער מתאגיד כזה שמעסיק כל כך הרבה עובדים.
אלי אלאלוף: מה שמחזיק את התאגיד זאת האחריות שלו על בריאות הציבור, לא כסף ולא כלום.
<ענת מימון: בסעיף קטן (ג) באותו סעיף בהקשר למה שדובר כאן, וחבר הכנסת מרגי גם שאל, כאן באמת נאמר שסכומי האגרות והתשלומים ייבחנו אחת לשלוש שנים - הוועדה ביקשה להוסיף "לפחות" - ויעודכנו ככל שיידרש.
<ענת מימון: בנוסף לכך נאמר שזה מתוך מטרה שלא יצטברו בתאריך לאורך זמן גירעונות או עודפים.
<ענת מימון: התיקון הבא הוא בעמוד 63, סעיף 32מז שמדבר על שיא כוח אדם.
<ענת מימון: בסעיף קטן (ה) נאמר ש"לא יקבל התאגיד עובדים חדשים החל במועד ההודעה או ההחלטה".
<ענת מימון: זה בעצם במצב שיש חריגה ממגבלת שיא כוח אדם.
<ענת מימון: העלינו את זה מפסקה (1).
<ענת מימון: בסעיף 32מח הוספנו שהשרים רשאים באישור ועדת העבודה והרווחה לשנות את התוספות.
<ענת מימון: כאן אנחנו מגיעים לתוספות שהקראנו כבר.
<נעה בן שבת: רק אולי הבהרה לגבי אותו קורס רקע בבריאות הציבור.
<נעה בן שבת: הוא נחשב קורס חיוני איך שמשרדי הממשלה תופסים אותו?
<נעה בן שבת: הוא נחשב דבר שבלעדיו אין?
<אפרת אביאני: הרגולטורים שלי אומרים זאת.
<נעה בן שבת: יש הצדקה לקבוע אותו.
<אפרת אביאני: הצדקות מקצועיות.
<אפרת אביאני: זה קורס בסיסי שנותן ידע בסיסי בנושאים של בריאות הציבור, של פיקוח וטרינרי בהקשר של בריאות הציבור.
<אפרת אביאני: אני יודעת שכבר כמה שנים טובות זה תנאי במכרזים אם אני לא טועה ולא רק למינוי אלא גם לעבודת רופא וטרינר רשותי.
<ינון יוני: זה מינימלי.
<ינון יוני: זה המינימום.
<ענת מימון: יש הסתייגות לתוספת השנייה.
<ענת מימון: ההסתייגות היא של קבוצת הרשימה המשותפת שמבקשת שבחלק א' שעוסק בדרישות כשירות למפקחים, בפרט ב' שעוסק ברופאים וטרינרים מפקחים, אחרי פסקה (2)(ב) יבוא: פסקה (ב1) שדורשת גם דרישה שרופא וטרינר שהוסמך כרופא רשותי ובין עיסוקיו בריאות הציבור.
<ענת מימון: כלומר, זה תנאי נוסף לכשירות של רופא וטרינר מפקח.
<אפרת אביאני: אני חושבת שניתן לזה מענה.
<שרון רוברטס: בהוראות המעבר.
<נעה בן שבת: אבל ההוראות עוסקות ברופא וטרינר שהיה ערב פרסומו של חוק זה ויכול להיות שהם רוצים לומר שלא משנה, במועד המעבר לתאגיד, זה רף הכניסה לתאגיד.
<נעה בן שבת: זה שהיית אפילו חצי שנה נניח רופא רשותי באיזושהי עירייה, תוכל לעבור.
<אפרת אביאני: אנחנו כמובן מתנדבים לזה.
<אפרת אביאני: כי לצורך של הרופאים שהם עובדים ברשויות המקומיות היום, ניתן מענה בסעיף יח(1) וזה לא תנאי מהותי.
<אפרת אביאני: הרשימה הזאת בתוספת מדברת על הכשרות וכישורים שצריכים להיות ובאמת לעניין הזה כהוראת מעבר לרופאים שהיום כבר מועסקים ושצריך לקבל אותם, להחשיב את הניסיון, כבר ניתן מענה כאן.
<נעה בן שבת: בששת השנים האלה, יכול להיות שיש עובד שנכנס מחר, אחרי שהחוק הזה עובר, נכנס לתאגיד ונשאר שם שש שנים ואחרי כן הוא לא יכול לעבור כי הוא לא היה בתוך הוראות המעבר.
<אפרת אביאני: אבל הוא יעבור הכשרה.
<ענת מימון: צריך להצביע על ההסתייגות לתוספת השנייה.
אלי אלאלוף: מי בעד קבלת ההסתייגות?
<ענת מימון: עכשיו אפשר להצביע על סעיף התאגיד שזה סעיף 322.
<ענת מימון: כל מה שעברנו עליו עכשיו זה תיקון עקיף לחוק הרופאים הווטרינרים שנעשה במסגרת סעיף 322 לחוק ואפשר להצביע על סעיף 322 כולל כל התיקונים, כולל המועצה, כולל החברים והתוספות.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 322 עם כל התיקונים?
אלי אלאלוף: סיימנו?
<נעה בן שבת: יש לנו רביזיה ויש לנו את סעיף 334.
יעקב מרגי: אני לא מאמין ברפורמה.
יעקב מרגי: שמישהו ימכור לי שזה בא להוזיל והורדת רגולציה?
יעקב מרגי: או שבא לרמות אותי או שהוא לא מכיר את הענף הזה.
יעקב מרגי: יש יותר רגולציה, זה לא יוזיל מחירים וזה לא יעשה כלום.
<נעה בן שבת: בנוסף לרביזיה יש לנו את סעיף 334 שהוא הסעיף העיקרי.
אלי אלאלוף: נעשה הפסקה עד 22:00.
אלי אלאלוף: לפני כן נצביע על הרביזיה.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לעשות רביזיה על סעיף 317 כי לא הוספנו בו את ההוראה.
<נעה בן שבת: עמוד 26.
<נעה בן שבת: סעיף 317(1).
<נעה בן שבת: אפשרות קביעה של האגרות לגבי השעות הרגילות ולגבי השעות הרגילות שייקבעו בהתאם לסכום האגרה הבסיסי.
<נעה בן שבת: יש תוספת שמופיעה בסעיף 321 והייתה צריכה להופיע גם כאן והיא אומרת ש"על גביית האגרות לפי סעיף קטן זה, יחולו הוראות סעיפים 245, 248(1) לחוק שלנו בשינויים המחויבים".
<נעה בן שבת: עכשיו נצביע על סעיף 317 עם התיקון שהקראתי.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 317 עם התיקון?
אלי אלאלוף: הסעיף כולל התיקון שהקריאה לנו היועצת המשפטית התקבל.
אלי אלאלוף: הפסקה.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מתחילים את סעיף 334, בעמוד 65, תחילה והוראות מעבר.
<נעה בן שבת: הוא בטח יתפצל לכמה סעיפים.
אחמד טיבי: אמרו לי שיש רביזיה ולכן יצאתי מוועדת הכספים ובאתי לכאן.
אחמד טיבי: האם הביקור שלי הוא ביקור נימוסין בלבד?
יעקב מרגי: ביקור נימוסין בלבד.
שולי מועלם-רפאלי: הרביזיה הייתה לפני שעה.
שולי מועלם-רפאלי: כבר הצבענו.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (א) מוקרא לשם הרקע כי הצבענו עליו.
<נעה בן שבת: תחילה והוראות מעבר תחילתו שלש פרק זה – הכוונה היא לכל פרק ז' לחוק התכנית הכלכלית – למעט האמור בסעיף קטן (א1), (א2) ו-(ב) עד (ב3), בתום שישה חודשים מיום פרסומו ברשומות (להלן – יום התחילה).
<נעה בן שבת: השר, באישור הוועדה, רשאי בצו לדחות את יום התחילה בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שישה חודשים.
<נעה בן שבת: זה נוגע לפרק הכללי.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לתחילתו של סימן ח' שזה הנושא של הפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: (א1) תחילתו של סימן ח', למעט תת סימן ט' ותת סימן י' בו – שאחד מהם הן הוראות תקופת המעבר והשני, תת סימן י ', הוא ההוראה של השנתיים בתום הארבע שנים – ולמעט סעיף 223(א) – שהוא הסעיף שמאפשר לרשות המקומית להודיע על העברת העובדים – בתום ארבע שנים ותשעים ימים מיום פרסומו של חוק זה, ואולם תוקפו של סעיף 204, למעט ההגדרות "בעל היתר הפעלה", "מפעל לבשר גולמי" ו"תעודה וטרינרית" ותוקפו של סעיף 251 – שהוא סעיף של שמירת סמכויות - ביום תחילתה של תקופת המעבר כהגדרתו בסעיף 254.
<ענת מימון: לסעיף הזה יש הסתייגות של קבוצת המחנה הציוני, מרצ והרשימה המשותפת.
<ענת מימון: הם מבקשים שעל אף שהתחילה של כל סימן ח' היא בתום ארבע שנים ותשעים ימים, לעניין סעיף 250 שמבטל את בדיקות המשנה, כניסתו לתוקף תהיה מותנית באישור השר והוועדה באופן מפורש.
<ענת מימון: סעיף 250 שמבטל את בדיקות המשנה ייכנס לתוקף רק לאחר אישור הוועדה.
<נעה בן שבת: אז זה אומר שאין מועד תחילה.
<ענת מימון: במועד התחילה יביאו לאישור הוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: זה נראה לי מיותר לגמרי.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין צורך בזה.
שולי מועלם-רפאלי: אין מה לפתוח את זה לדיון.
אלי אלאלוף: אני מזכיר לכולם שהתחייבנו בוועדה לקיים דיון כל מושב.
אלי אלאלוף: חברים, אל תשכחו את ה.
אלי אלאלוף: זה גורף.
אלי אלאלוף: זה ללא מגבלה עד חמש שנים.
אלי אלאלוף: אני לא אהיה כאן בעוד חמש שנים, אבל אולי חברי יעקב יהיה.
יעקב מרגי: גם אני אמרתי את זה ב-2003 ונתקעתי עד עכשיו.
יעקב מרגי: אל תהיה אופטימי.
אלי אלאלוף: הגעתי לבאר שבע לשלוש שנים לפני 33 שנים וזה עוד לא נגמר.
אלי אלאלוף: זאת הייתה הבטחה של הסוכנות, לשלוש שנים.
יעקב מרגי: מאז אומרים יש לך מילה של הסוכנות.
<נעה בן שבת: אדוני, אם אנחנו דוחים את התחילה של חלק מההוראות למשך שש שנים, יתכן שהדיווח לוועדה צריך להתארך לפחות לגבי הפרק של הפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: אם ההעברה של העובדים מהרשויות המקומיות תתחיל רק בעוד שש שנים.
אלי אלאלוף: כל שישה חודשים מקסימום.
<נעה בן שבת: כן, אבל בעוד שש שנים חלק מהעובדים יתחילו לעבור לתאגיד.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לעשות דיווח נפרד לפרק הזה למשך תקופה יותר ארוכה.
אלי אלאלוף: לא מפריע לי להעלות את זה עד עשר שנים.
<שי סומך: אולי פעם בשנה, אחרי חמש שנים.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים דיווח עד שש שנים פעמיים בשנה ועד עשר שנים, ארבע שנים נוספות, אחת לשנה.
<מירה סלומון: נעה, תוכלי לחזור על הנקודה האחרונה?
<נעה בן שבת: דיווח לוועדה.
<נעה בן שבת: דובר על הדיווח לוועדה והוא יהיה בשש השנים הראשונות אחת לכנס, ואחר כך, בארבע השנים הראשונות, אחת לשנה.
<נעה בן שבת: (א2) תחילתו של סעיף 223(א) – שמאפשר לרשות המקומית להעביר את העובדים שלה לתאגיד - בתום שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254.
<נעה בן שבת: זאת אותה אפשרות של הרשות המקומית להעביר את העובדים לתאגיד.
<נעה בן שבת: ההגדרה של תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254, הייתה 48 חודשים מיום תחילתה של תקופת המעבר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, גם כן ארבע שנים ותשעים ימים.
אלי אלאלוף: כבוד גדול.
אלי אלאלוף: יושב ראש הקואליציה, יושב ראש ועדת החוץ והביטחון.
אלי אלאלוף: צחי, שב אתנו קצת.
<נעה בן שבת: תחילתו של פרק ו' לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בסעיף 322 בפרק זה, ביום תחילתה של תקופת המעבר כהגדרתו בסעיף 254 – זאת אומרת, תשעים י מים מיום פרסומו של חוק זה - ואולם, תחילת פעולתו של התאגיד תהיה בתום ארבע שנים ותשעים ימים מיום פרסומו של חוק זה, אלא אם כן קבעו השרים בהסכמת שר האוצר, בצו – יש כאן שאלה אם צריך להוסיף את אישור הוועדה לעניין הזה - מועד מוקדם יותר כפורט להלן: מועד שהחל ממנו ניתן למנות רופא וטרינר שהוא עובד התאגיד.
<נעה בן שבת: מועד שהחל ממנו התאגיד יהיה רשאי לגבות אגרות עבור רשויות מקומיות, כאמור בסעיף 271(ב).
יעקב מרגי: הכול באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
<נעה בן שבת: למעשה יש פנים לכאן ולכאן.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שלא כל כך צריך כי הכול כתוב.
יעקב מרגי: למה לוותר על סמכות הוועדה?
<נעה בן שבת: (ב1) תחילתם של פסקה (8) להגדרה "טיפול בתוצרת חקלאית" שבהגדרה "ייצור" שבסעיף 26, ושל סעיף 27(ה), ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, כהגדרתו בסעיף 254.
<נעה בן שבת: אלה הוראות שנוגעות לחלוקת הסמכויות והיא תיכנס לתוקף רק באותו מועד ולכן גם ההגדרה וההוראה של התקנת התקנות נדחית.
<נעה בן שבת: (ב2) תחילתו של סעיף 22(א)(16) לפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985, כנוסחו בסעיף 321(א) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254 – זאת אומרת, ארבע שנים ותשעים ימים - ותחילתו של סעיף 23(א) לפקודה האמורה כנוסחו בסעיף האמור, במועד האמור, או במועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1) – זאת אומרת, כשהוא מתחיל להעסיק רופאים וטרינריים - לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: אם שכחנו כאן איזשהו סעיף, נתקן ברמת הנוסח.
<נעה בן שבת: (ב3) תחילתם של סעיפים 15(א) ו-25א לחוק פיקוח על ייצוא בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957, כנוסחם בסעיף 317(2) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254.
<אפרת אביאני: 15(א) של האגרות, גם צריך להיות במועד תחילת פעולתו של התאגיד לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: רק 15(א).
<נעה בן שבת: (ב4) תחילתו של חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963, כנוסחו בסעיף 318 לחוק זה, תשעים ימים ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1).
<נעה בן שבת: הבקשה הזאת לדחות את ביטול הסמכויות של חוק המועצה לענף הלול, הייתה בקשה שנשמעה כאן מפי יושב ראש המועצה אבל השאלה אם תשעים ימים מספיקים או שיש צורך להאריך את התקופה הזאת מעבר לכך.
יעקב מרגי: מתי התאגיד נכנס לתוקף?
<נעה בן שבת: התאגיד נכנס לתוקף ארבע שנים ותשעים ימים אלא אם כן מקדימים את המועד שלו.
יעקב מרגי: תני להם עוד תשעים ימים.
יעקב מרגי: שבעים שנים מחכים.
יעקב מרגי: מפא"י הלכה, מפ"ם נגמרה והם נתקעו לנו בוורידים, מועצת הלול, מועצת הצמחים, וזאת הזדמנות לפרוק עליכם הכול.
יעקב מרגי: מעניין שבכל הדברים רוצים שנהיה ליברלים, משוחררים ומופשטים, אבל מחזיקים לנו את קרנות המזבח.
יעקב מרגי: אל תתייחסו.
<שי סומך: אפשר במקום תשעים לומר 120 ימים.
<שי סומך: צריך להיות שהתחילה היא 120 ימים ממועד תחילת פעילותו של התאגיד או ביום תחילת הפיקוח הווטרינרי הארצי לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: אז יכול להיות שיש התנגשות כי יכול להיות שמתחילים את הפיקוח הווטרינרי רק אז.
<שי סומך: אם לא יקדימו, זה בתוך ארבע שנים.
<נעה בן שבת: אז באותו יום פוקעות הסמכויות של מועצת הלול.
<שי סומך: בתוך ארבע שנים.
<אפרת אביאני: חייבים לוודא שבסוף ארבע השנים האלה הסמכויות האלה מתבטלות.
אלי אלאלוף: רשמת את התיקונים שהוא ביקש?
<נעה בן שבת: לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: בסעיף (ג) יש כמה פסקאות.
<נעה בן שבת: ננסה גם למספר את זה יותר נכון.
<נעה בן שבת: הוראות סעיפים 283(א)(14) ו-(15), 283(ב)(52), 287(15) ו-(16) ו-288(46) ו-(47) יחולו בתקופת המעבר כהגדרתה בסעיף 254.
<נעה בן שבת: אלה אתן עבירות שחלות על פעולות שנעשות בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: כך זה מוגדר בתוך העבירה.
<נעה בן שבת: השאלה אם באמת נדרשת כזאת הוראה או שהיא מיותרת כי ממילא מי שעשה את הפעולה בתקופת המעבר או שאחרי תקופת המעבר, מה המשמעות של לכלול את ההוראה הזאת.
<שי סומך: המשמעות היא שבתום תקופת המעבר העבירות האלה לא יהיו.
<נעה בן שבת: אבל אז אי אפשר יהיה להעמיד לדין על התקופה הקודמת?
<שי סומך: אי אפשר.
<נעה בן שבת: ממילא כתוב שבתקופת המעבר עשה כך וכך.
<נעה בן שבת: ממילא זה חל בתקופת המעבר.
<אפרת אביאני: זה בכל מקרה כשהעבירה מתבטלת, יש הוראות בדיני העונשין.
<אפרת אביאני: זה לא קשור להליכים.
<אפרת אביאני: שאלת ההליכים לא קשורה כאן.
<נעה בן שבת: אדוני, אני חושבת שנבדוק אם באמת נחוצה ההוראה הזאת.
<נעה בן שבת: היא תהיה כאן ליתר ביטחון.
<נעה בן שבת: נגיד או תה כדי שיהיה ברור שלא יהיו עבירות, שהעבירות האלה לא יתמשכו מעבר לתקופה הזאת אבל אני לא חושבת שצריך לבטל.
<נעה בן שבת: אם יום אחר כך מעמידים לדין על עבירה שנעשתה בתקופת המעבר, לא תהיה משמעות כזאת לדברים.
<שי סומך: הביטול לא מונע לעמוד לדין על עבירה שבוצעה בתקופת המעבר.
אלי אלאלוף: זה לא דורש פרוצדורה כלשהי כדי שזה לא יתבטל?
<שי סומך: יכול להיות שצריכה להיות הוראה מפורשת.
<נעה בן שבת: יכול להיות שההוראה הזאת לא נדרשת.
<נעה בן שבת: שפסקה (3) לא נדרשת.
<נעה בן שבת: נבדוק את הדבר הזה אבל הכוונה היא שההוראות האלה, האיסורים האלה, יחולו רק בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: בתקופת המעבר כהגדרתה בסעיף 254 – מתחילה תשעים ימים אחרי פרסומו של החוק ומסתיימת ארבע שנים ותשעים ימים אחרי פרסומו - יקראו את פסקה (3) להגדרה "רופא ממשלתי" שבסעיף 26, כאילו שבמקום האמור בה יבוא "רופא וטרינר שהוא עובד רשות מקומית ורופא וטרינר כאמור בסעיף 260(א)(2)".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אותן סמכויות שניתנות לאותו רופא וטרינר שמקבל את הסמכויות בתקופת המעבר, הוא מוסמך בתקופת המעבר, אמרנו שהוא גם מקבל את הסמכויות לעניין פרק ט', אז גם לעניין הסמכויות של רופא ממשלתי שזה למשל השמדה על מזון או פסילה שלו.
<שי סומך: אין שם פסקה (3).
<שי סומך: אולי צריך להוסיף את פסקה (3).
<נעה בן שבת: אתה אומר יקראו כאילו שיש פסקה (3) בה כתוב.
<נעה בן שבת: תחילתו של סעיף 162(ב) ביום תחילתו של סימן ח'.
<ענת מימון: התיעוד של תעודת משלוח וטרינרית למשלוח של מוצרי בשר.
<ענת מימון: זה סעיף של תיעוד פרטי מעביר מזון ומקבל מזון בפרק של ההוראות הכלליות.
<ענת מימון: העקיבות.
<נעה בן שבת: החובה שתהיה תעודה וטרינרית כזאת למשלוח בשר היא חובה שנוצרת עם כניסה לתוקף של הפרק.
<נעה בן שבת: תחילתו של סעיף 223(א) בתום שנתיים ממועד תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי.
<נעה בן שבת: הפסקה מיותרת כי היא כבר הופיעה למעלה.
<נעה בן שבת: (טז) לעניין פרק ו' לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בפרק זה - בתוך שלושה חודשים מיום מינויו יציע המנהל הכללי הראשון של התאגיד, לעובדי המועצה לענף הלול ולעובדי רשות מקומית במפעלים, לעבור לתאגיד כעובדי התאגיד.
<נעה בן שבת: יש לנו שתי קבוצות שעוברות מידית.
<נעה בן שבת: אמרנו שהשרים יכולים באישור הוועדה להקדים את המועד הזה לפני ארבע שנים.
<מירה סלומון: זה רק לגבי ה- - -
אלי אלאלוף: ומועצת הלול.
<נעה בן שבת: תכף נראה מה קורה אחרי ההודעה הזאת, אבל יש לנו את הסעיף השני.
<נעה בן שבת: (1א) הודיעה רשות מקומית למנהל כי היא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקיה לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית, כאמור בסעיף 223(א), יציע המנהל הכללי של התאגיד, בתוך שישים ימים ממועד ההודעה, לעובד רשות מקומית בשווקים שלגבי פעילותו נמסרה הודעה כאמור, לעבור לתאגיד כעובד התאגיד.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאולי עדיף במקום להגיד לעובד רשות מקומית בשווקים, במקום לעובד שלגבי פעילותו נמסרה הודעה כאמור, מה גם שאנחנו מדברים רק על עובד רשות מקומית כהגדרתו בהמשך הסעיף הקטן הזה, שזה מי שביום פרסומו של חוק זה עבד כבר ברשות המקומית.
יעקב מרגי: עובד רשות מקומית בשווקים.
<אבי שפירא: הייתה לזה איזושהי סיבה שנאמר שלגבי פעילותו, כדי לבוא ולומר שבעצם היקף הפעילות שהוא עסק בו לפני ההודעה, ימשיך באותה צורה גם בתאגיד.
<עלי בינג: יש על זה סעיפים בנפרד בהמשך.
<אבי שפירא: לכן הניסוח המתאים הזה.
<נעה בן שבת: אני הבנתי שהנוסח מוסכם.
<לירז דמביץ כהן: יש לנו תיקונים נוספים שהם מוסכמים ואנחנו נציין אותם לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: אתם לא יכולים לעשות תיקונים בלי אישור שלי.
<לירז דמביץ כהן: אנחנו נציג אותם.
<לירז דמביץ כהן: לסעיף הזה אין לנו תיקונים.
<נעה בן שבת: עובד כאמור בפסקאות (1) או (1א) שהמנהל הכללי של התאגיד הציע לו לעבור לעבוד בתאגיד לפי הוראות הפסקאות האמורות, ישיב להצעה בתוך 21 ימים מיום קבלתה.
<נעה בן שבת: לא השיב העובד להצעה בחיוב בתוך התקופה האמורה, יראו אותו כמי שסירב להצעה.
<נעה בן שבת: עכשיו מובאים כאן הסדרים שאומרים מה יקרה במקרה שהוא באמת סירב ומה יקרה במקרה שהוא השיב בחיוב אבל לא מבחינת המעבר לתאגיד אלא מבחינת המשרה שלו ברשויות המקומיות.
<נעה בן שבת: יראו אותו כמי שסירב להצעה והיקף משרתו ברשות המקומית יקטן בהתאם ויעמוד על היקף המשרה התואמת את הפעילות שלא תעבור לתאגיד.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם הוא סירב להצעה, הפיקוח הווטרינרי הרי עבר מהרשות המקומית אל התאגיד, אז הוא נשאר לעבוד ברשות המקומית בהיקף המשרה המתאים לשאר הפעילות של הרשות המקומית.
יעקב מרגי: בתקווה שתישאר לו פעילות.
<נעה בן שבת: (2א) השיב העובד בחיוב להצעת התאגיד כאמור בפסקה (2) ולא נסתיימו יחסי העבודה עם הרשות המקומית, יעבור העובד לתאגיד בחלקיות משרה בהתאם להיקף המשרה שבה ביצע פיקוח במפעלים ובשווקים כפי שנקבע על ידי מנהל היחידה הווטרינרית לפי העניין ומשרתו ברשות המקומית תקטן בהתאם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, כאשר העובד מסכים לעבור לתאגיד, הוא עובר באותו היקף משרה בה עסק ברשות כפי שייקבע על ידי משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: משרד הבריאות עושה את התיאומים הנדרשים.
<נעה בן שבת: עבר עובד לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א), (2) ו-(2א), יחולו עליו השכר ותנאי העבודה שחלו עליו כדין, כעובד מועצמת הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, ובהתאם להיקף משרתו, כפי שייקבע על ידי מנהל היחידה הווטרינרית ערב קליטתו בתאגיד.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, כאן יש את הסעיף אומר שהוא שומר על אותו שכר ואותם תנאי עבודה כפי שחלו עליו קודם לכן.
יעקב מרגי: למה כאן זה לא משרד הבריאות כמו קודם?
<אפרת אביאני: זה כן משרד הבריאות.
<אפרת אביאני: צריך להוסיף גם מנהל היחידה הווטרינרית ומנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון, אבל יש כאן גם את עובדי מועצת הלול שבדרך כלל הם במשחטות.
<נעה בן שבת: אבל מי שמסמיך אותם ומי שקובע את היקף הפעילות, זה לא משרד הבריאות?
<נעה בן שבת: בגלל שהם עובדים במשחטות.
<אפרת אביאני: צריך להיות או מנהל השירותים הווטרינריים לפי העניין.
<נעה בן שבת: על אף האמור בפסקה (3), נחתם הסכם קיבוצי מיוחד, כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957, בין התאגיד ובין ארגון העובדים היציג בתאגיד, המסדיר את שכרם ותנאי עבודתם, וההסכם הקיבוצי האמור אושר לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, יחולו הוראות הסכם קיבוצי זה.
<נעה בן שבת: כל עובד בא עם ההיסטוריה שלו ממקום העבודה הקודם ויתכן שיהיה הסכם קיבוצי במקום העבודה החדש שיסדיר ואולי יאחד את ההוראות לגבי כולם.
<נעה בן שבת: זה כפוף לאישור לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
<נעה בן שבת: על אף האמור בכל דין, עובד שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א), ו-(2) לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל סיום העסקתו במועצה לענף הלול או ברשות המקומית, לפי העניין, אלא אם כן אושרו לעובד בקשר לסיום העסקתו כאמור הטבות פרישה לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
<לירז דמביץ כהן: זה לא (2א) מכיוון ש-(2א) מדבר על חלקיות משרה וכאן מדובר על תנאי פרישה.
<נעה בן שבת: אלה אותן הטבות שהזכרתם במכתב.
<נעה בן שבת: תנאי פרישה מועדפים.
<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהוראות פסקה (3), זכויות עובד שנסתיימו יחסי עבודתו עם המועצה לענף הלול או עם רשות מקומית ועבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2) הנובעות מעבודתו כעובד המועצה לענף הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד למעט זכויות לגמלה הנובעות מהסדר פנסיה תקציבית ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד.
<לירז דמביץ כהן: שוב, זה לא (2א) מכיוון שב-(2א) לא הסתיימו יחסי עבודתו עם הרשות המקומית.
<אורי אפלבום: יש לנו כאן תיקון.
<אורי אפלבום: כאן צריך להוסיף גם את (2א).
<נעה בן שבת: קודם אמרתם שלא צריך ולמה עכשיו כן צריך?
<אורי אפלבום: בעיקרון לא צריכים לעבור אם יהיה מצב שירצו לדאוג לעובד גם לימי חופש, שתהיה לו יתרה בגוף החדש וכן יהיה צריך להעביר איזשהו כסף תמורת זה.
<נעה בן שבת: מדובר על הזכויות שעובד צבר, זכויות לחופשה, לימי מחלה, זכויות אולי לפיצויי פיטורים אם נצברו לו והן צריכות לעבור אתו.
<נעה בן שבת: האמירה הייתה שהוא שומר אותן בגוף הישן בו הוא נשאר כי הוא לא עזב לגמרי.
<נעה בן שבת: לכן הוא שומר אותן בגוף הישן ולכן רק עובד שניתק את הקשר עם הגוף הקודם בו הוא עבד, רק הוא צריך לעבור אתן.
<לירז דמביץ כהן: במחשבה שנייה הבנו שבמצב כזה אם עובד נניח צבר בגוף הקודם חמישים ימי חופשה ועבר לתאגיד, והוא עבר בעצם עם יתרה של אפס ובתאגיד אין לו ימי חופש ועכשיו הוא רוצה לקחת חמישה ימי חופשה, לא יהיה לו ימים לנצל אותם.
<לירז דמביץ כהן: לכן אמרנו שגם במקרה שהוא עובר בחלקיות משרה, יעבור החלק היחסי של היתרות שהוא כבר צבר כדי שהוא יכול לממש אותם בתאגיד כבר מהיום הראשון ובהתאם יתחשבנו התאגיד.
יעקב מרגי: היתרות, השווי שלהן.
<לירז דמביץ כהן: כמובן.
<לירז דמביץ כהן: השווי.
עבדאללה אבו מערוף: אבל זה מה שכתוב.
<נעה בן שבת: השאלה איזו התחשבנות.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא ממשיך לעבוד פה וממשיך לעבוד שם והוא צריך לצבור גם ימי מחלה כאן וגם שם.
<לירז דמביץ כהן: לכן קבענו שזה ייקבע בנוסחה על ידי גורם חיצוני.
<אורי אפלבום: אני רוצה להסביר.
<אורי אפלבום: הדיפולט מבחינתנו, הרי אנחנו אמרנו שאנחנו שומרים לעובדים את כל התנאים.
<אורי אפלבום: בהתייעצות שעשינו היום וממה שהבנו עובד שעובר בחלקיות משרה, בעיקרון המעסיק הראשון שומר לו את כל התנאים אצלו ויכול במצב של סיום העסקה וסוף העסקה לשלם לו לפי ממוצע משוקלל של חלקיות המשרה בתקופה הראשונה ושל התקופה השנייה.
<אורי אפלבום: עלתה בעיה רק לגבי מה יקרה אם עובד ירצה לנצל דברים בפועל בגוף החדש ולכן מעבר למה שבעיקרון אנחנו הבטחנו ומחויב, אנחנו רוצים גם לאפשר מצב שבגוף השני עובד לא יתחיל ביתרה אפס אם הוא ירצה לנצל דברים בפועל ולכן אנחנו רוצים לאפשר גם התחשבנות במצב כזה ולתת לו איזושהי יתרה.
<אורי אפלבום: בכל מקרה הכול תחת ההנחה שאנחנו שומרים את כל התנאים.
<נעה בן שבת: האם בעניין הזה צריך הסכמה של העובד לעניין נוסחת החישוב הזאת?
<אורי אפלבום: לא.
<לירז דמביץ כהן: ממש לא.
<לירז דמביץ כהן: העובד שקוף לעניין הזה.
<לירז דמביץ כהן: זאת אומרת, העובד מבחינתו, נשמרים לו כל התנאים.
<לירז דמביץ כהן: ההתחשבנות שתהיה בין התאגיד לבין הגוף שממנו עבר העובד תיקבע באיזושהי נוסחה רק בגלל המתמטיקה של העניין אבל מבחינת העובד, הוא יעבור עם הזכויות שלו שיישמרו לו במלואן והוא יוכל לנצל אותן כבר מהיום הראשון עם היתרות הנוכחיות שאמורות להיות לו בתאגיד, אצל המעסיק החדש.
<אבי שפירא: מה לגבי ימי מחלה?
<אבי שפירא: גם על אותו עיקרון?
<אבי שפירא: איך יתבצע החישוב כשהוא יפרוש?
<אבי שפירא: מה הזכאות שלו לפדיון ימי מחלה שלא נוצלו?
<לירז דמביץ כהן: אנחנו לא מדברים על פדיון.
<אבי שפירא: אם הוא עבר את השליש, עבר את שני שליש וכולי.
<אבי שפירא: יש קריטריונים.
<מירה סלומון: עדיין לא הבנתי מה הנוסח שהציעה המדינה ביחס לפסקה (6) בעקבות השינוי שדובר.
<לירז דמביץ כהן: ביקשנו להוסיף את סעיף (2א) כך שפסקה (6) תחול.
<מירה סלומון: ברשותכם, אני מבקשת להעביר התייחסות נוספת לנקודה הזאת.
<מירה סלומון: נמשיך לקרוא ואני אחזור לזה.