GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: לא נפגע.
סופה לנדבר: הוא לא קיבל תוספת.
<עפרה רוס: לא נפגע כתוצאה מהמעבר.
<עפרה רוס: הוא קיבל יותר כתוצאה מהמעבר.
טלי פלוסקוב: השאלה כמה יותר.
<עפרה רוס: הוא קיבל יותר.
<עפרה רוס: אני רוצה לחזור לדבריה של חברת הכנסת סופה לנדבר.
<עפרה רוס: אני עפרה רוס לא מתנגדת שלא יפחיתו את ה-940 שקלים האלה שמקבלים מוועידת התביעות.
<עפרה רוס: אני אומרת דבר אחד.
<עפרה רוס: זאת חובתי כמי שמייצגת את כל ניצולי השואה במדינת ישראל לבוא ולומר שצריך לתת לכל ניצולי השואה תוספת של 940 שקלים.
<עפרה רוס: זה הכול.
<עפרה רוס: לכן בואו לא נעביר את זה לפסים כאלה.
סופה לנדבר: אני לא מעבירה את זה אליך.
סופה לנדבר: זה נמצא במשרדו של שר האוצר.
<עפרה רוס: לא צריך לבוא ולומר כאילו אנחנו מתנגדים.
<עפרה רוס: אני אקיים ישיבה נפרדת בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: אחרון הדוברים אברהם שרנופולסקי.
טלי פלוסקוב: אחרי דבריו אני אסכם את הדיון.
טלי פלוסקוב: זאת לא הישיבה האחרונה אלא אנחנו עוד נשב ולא פעם אחת.
<אברהם שרנופולסקי: אני רוצה להתייחס רק לדברים שחברי הכנסת אמורים לבצע.
<אברהם שרנופולסקי: יש ארבעה דברים שצריך לעשות.
<אברהם שרנופולסקי: הראשון, ניצולי השואה, יוצאי מחנות ריכוז וגטאות, צריכים לקבל מביטוח לאומי קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
<אברהם שרנופולסקי: השני, ממשרד האוצר הם צריכים לקבל תגמול לפי אחוז הנכות.
<אברהם שרנופולסקי: השלישי, אי אפשר להגדיר את הרנטה כהכנסה נוספת שמשפיעה על השלמת ההכנסה.
<אברהם שרנופולסקי: הרביעי, להחזיר להם מה שמגיע להם לפי חוק.
<עפרה רוס: אנחנו מסכימים אתך בכל מה שאמרת.
טלי פלוסקוב: מה זה להחזיר?
<קריאה: הארנונה.
טלי פלוסקוב: אבל יש להם זכויות.
סופה לנדבר: החוק של שטרן נתן להם פעם אחת בשנה סכום של 4,000 שקלים.
<אברהם שרנופולסקי: אני רוצה לתקן את דבריו של אהרן מולוטקובסקי.
<אברהם שרנופולסקי: ניצולי שואה שהגיעו עד 1953 לא קיבלו רנטה מגרמניה משום שאז לא היה הסכם בין ועידת התביעות לממשלת גרמניה.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני חייבת לתת ליושב ראש כן לזקן נתן לבון את זכות הדיבור.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת לתמצת כי אנחנו חייבים לסיים את הישיבה אבל אני רוצה לתת לך את הכבוד.
<נתן לבון: הבעיה היא לא הכבוד שלי.
<נתן לבון: על הכבוד שלי, אני מוותר עליו.
<נתן לבון: כן לזקן עוסק בנושא של ניצולי שואה מזה כמה שנים טובות, כולל כמה בג"צים והמאבק שהתנהל בשנים 2007 ו-2008 כאשר אנחנו היינו בין היוזמים והמובילים.
<נתן לבון: היום, כולל בישיבה זאת, נאמרו דברים חשובים אבל נוצר הרושם שאם יתוקנו כל הדברים שנאמרו, הכול יהיה בסדר.
<נתן לבון: רבותיי, ניצולי השואה שעלו אחרי 1953 לא מקבלים מה שמקבלים עמיתיהם שעלו עד 1953.
<נתן לבון: יש ניצולי שואה מרומניה, מבולגריה, מטוניס ומלוב שהיו בעוצר והם לא מקבלים מה שמקבלים חבריהם שעלו לפני 1953.
<נתן לבון: אלה מקבלים קצבה חודשית של לפחות 2,200 שקלים לחודש ועם התיקון של לפיד, מקבלים 300 שקלים.
<נתן לבון: כ-3,600 שקלים מענק שנתי, זה 300 שקלים לחודש.
<נתן לבון: תעשו את החשבון מה קורה.
<נתן לבון: יש כאן אשליה של התקשורת, של משרד האוצר, של דוברים שונים שאומרים שפתרו את כל הבעיות, הושוו הזכויות אבל חמישים אלף ניצולי שואה מאותן ארצו לא מקבלים.
<נתן לבון: כן לזקן הגיש בנושא הזה בג"ץ וההליך בבג"ץ נמשך הרבה זמן.
<נתן לבון: הוועדה חייבת להוביל הצעת חוק לתיקון המצב כי הזמן הוא קצר והמלאכה מרובה ואסור להפלות חמישים אלף ניצולי שואה רק בגלל זה שהם עלו אחרי 1953.
<נתן לבון: מי שקורא היום את העיתון, יש דוגמה אחת משמעותית של שתי אחיות.
<נתן לבון: האחת עלתה קודם והשנייה עלתה אחר כך.
<נתן לבון: אחת קיבלה ואחת לא קיבלה.
<נתן לבון: אחת מהן בינתיים כדרך העולם נפטרה.
<נתן לבון: זה דבר מאוד חשוב והוא ראשוני ובסיסי.
<נתן לבון: תעזרו לנו להוביל את זה.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאמרת דברים מאוד נכונים.
טלי פלוסקוב: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.
דב חנין: תודה גברתי יושבת הראש וברכות על התחלת העבודה של הוועדה הזאת.
דב חנין: זאת ועדה מאוד חשובה ואני בטוח שאת כחברת כנסת עם הרבה יכולת וגישה מאוד מעשית תוכלי לעשות שינוי.
דב חנין: אני מתנצל על שהגעתי באיחור אבל הייתי בדיון בוועדה אחרת.
דב חנין: אני רוצה להגיד שני דברים מאוד בקיצור.
דב חנין: מר לבון שדיבר לפני בצדק מדבר על זה שבהחלט יתכן שהדרך היחידה לעשות כאן איזשהו יישור קו היא לקדם חקיקה שתייצר רף חדש שוויוני לכולם ותתגבר על הבעיות שנוצרו לאורך השנים.
דב חנין: אני בעד זה וגברתי יושבת הראש, אם את מוכנה להוביל את הדבר הזה, אני, אפילו שאני לא חבר בוועדת המשנה הזאת, אשמח להצטרף.
דב חנין: במקביל לזה אנחנו חייבים להמשיך ולעבוד על הבעיות הנקודתיות ויש הרבה בעיות נקודתיות.
דב חנין: אלמנים/אלמנות, שורה ארוכה של בעיות.
דב חנין: אני אפילו לא אפרט את זה כאן.
דב חנין: אני רוצה להגיד לכם מתוך היכרות עם היום יום שבדרגים המקצועיים – ונמצאת אתנו כאן עפרה שעושה ככל שביכולתה, כמובן בנתונים של תקציב נתון כי היא לא שולטת בתקציב המדינה, כדי להתמודד ולפתור בעיות.
דב חנין: לכן הוועדה הזאת יכולה להיות זירה במקביל למאמץ הזה, ואני בעדו, לתקן את החוק וליישר קו ולעשות באמת צדק.
דב חנין: במקביל לזה צריך באופן נקודתי, באופן סבלני ועם הרבה מרץ ואנרגיה לטפל בנקודות אחת לאחת.
דב חנין: יש לנו הרבה נכונות בדרגים המקצועיים של הממשלה וצריך לנסות למצות את הנכונות הזאת כדי לעשות שינוי.
טלי פלוסקוב: שימו לב שהצטרף אלינו יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת אלי אלאלוף.
טלי פלוסקוב: הוועדה הזאת קמה בזכותו ותודה רבה לך.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שהיום רק התחלנו לדבר.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שיש כאן הרבה אנשים שרצו לדבר.
טלי פלוסקוב: אנחנו נבקש לקיים את ישיבת הוועדה הבאה כמה שיותר מהר כדי שנמשיך לטפל בנושא.
טלי פלוסקוב: הדברים ברורים.
טלי פלוסקוב: אנחנו ממשיכים את הדרך והיעד על הלוח.
טלי פלוסקוב: זה היעד שלנו בשלב הראשון.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמשיך לעבוד ולבנות כמו שאמרתי תכנית עבודה ונפתור את הבעיות, ויש לנו הרבה, לפי הסדר שנקבע ביחד.
טלי פלוסקוב: אני מתנצלת על שלא נתתי את זכות הדיבור לכל אחד.
אילן גילאון: צהרים טובים, אנחנו פותחים את הישיבה.
אילן גילאון: כמה תיקונים קטנים על דברים שמוסכמים בינינו וכבר סגרנו ולאחר מכן נפנה לעניין של מליאת הוועדה כדי לאשר את התקנות, בריאות, מבנה.
אילן גילאון: למישהו יש משהו לומר לנו?
<קריאה: ברכות ליום האישה.
אילן גילאון: זה ברור מאליו.
אילן גילאון: אנחנו עיוורים לצבעים, למגדר, לכל.
אילן גילאון: כל בן אדם הוא ספצימנט בפני עצמו.
אילן גילאון: אשתי תמיד אומרת שגברים לא מסוגלים לעשות שני דברים בבת אחת והיא אומרת לי שאני אפילו דבר אחד לא.
<אייל לב ארי: נעבור במהירות על התיקונים.
<אייל לב ארי: בעמוד 1 הוספנו עוד סעיפי הסמכה לפי סימן ו'.
<אייל לב ארי: גם בנושא ההחלה ההדרגתית וגם בנושא פרסום ספקי השירותים הגדולים.
<אייל לב ארי: נמחקה ההגדה "נציב" ועברה לעמוד 2 כדי לאפשר, מעבר להגדרה שבחוק, להסמיך מבין עובדי הנציבות.
<אייל לב ארי: בהגדרה מרפאה בעמוד 2 למטה נאמר שני דברים כאשר האחד הוא לגבי התוספת, "או שהיא מוחזקת ומופעלת על ידי רשות מקומית כגון מרפאה לבריאות המשפחה".
<אייל לב ארי: יש הסדרים היסטוריים בהם מספר רשויות מקומיות מפעילות גם מרפאות של טיפת חלב ולכן נכון שגם התקנות האלה יחולו ספציפית לגבי אותן מרפאות שמופעלות על ידי הרשויות המקומיות.
<אייל לב ארי: בעמוד 3, פסקה (4) בהגדרה מרפאה, נמחק הנושא של התאגיד הייעודי כיוון שהוא טרם הוקם לפי החוק.
<אייל לב ארי: לפיכך כרגע זה לא נדרש.
<אייל לב ארי: הוסף "מרפאת חוץ" שכוללת גם מכון.
<אייל לב ארי: בעמוד 4, שירות בריאות כולל לרבות שירות הבריאות כגון שירותי מזכירות רפואית.
<אייל לב ארי: ההפניה לתקנים, שימו לב להערה, זה יהיה תלוי פרסום של תקן 2481 ברשומות.
<שמעון פרג': דיברת על הגדרת מרפאה ואני רוצה לוודא.
<אייל לב ארי: הגדרת מרפאה היא הגדרה שבעצם מופיעה בפניכם: "שמספקת למבוטחי קופת חולים שירותי בריאות הקבועים בסל שירותי הבריאות במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי ומתקיים בה אחד מאלה".
<אייל לב ארי: זה בשלב הזה.
<אייל לב ארי: יכול להיות שבשלבים המתקדמים יהיה צורך לתקן את ההגדרה בגלל שאלות פרשניות שיתעוררו לפני וזה יתוקן בהתאם.
<אייל לב ארי: זה כבר לעתיד לבוא.
<אייל לב ארי: בתקנה 6, הפניות נוספות להתאמות נגישות חלופיות.
<אייל לב ארי: אלה יותר תיקונים טכניים.
<אייל לב ארי: בעמוד 9, תקנה 9(ג), יוסף "לפי העניין".
<אייל לב ארי: בפרק ה', שונות, התווספה תקנה 10א, ביצוע לפי תקן: 10א.
<אייל לב ארי: ביצוע לפי תקן הורו תקנות אלה על בדיקה או ביצוע התאמות נגישות לפי הוראות תקן, יהיה זה תקן כתוקפו מזמן לזמן לפי חוק התקנים, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי והפניה אליו מצויה באתר האינטרנט של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<אייל לב ארי: בהיעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה ויראו חייב כמי שיצא ידי חובתו אם מילא אחר הוראות התקן שהיו בתוקף במועד ביצוע ההתאמה.
<אייל לב ארי: בתקנה זו "מועד ביצוע ההתאמה" – לרבות המועד שבו הוזמנו התאמות מספק.
<אייל לב ארי: אלה תקנות משני מקורות שונים, האחד מתקנות מקום קיים והשני מתקנות השירות.
<אייל לב ארי: תקנה זו באה להבהיר איזה תקן חל ויחול התקן במועד בו בוצעה ההתאמה וגם אם הוא שונה, לא צריך לתקן את ההתאמה בהתאם לתקן ששונה אלא אם כן נעשה איזשהו שיפוץ או באופן שמפרק ומקים מחדש את ההתאמה ואז כבר לפי התקן ככל שהשתנה.
<אייל לב ארי: בעמוד 11 יש תיקונים טכניים.
<אייל לב ארי: בעמוד 12, המשך של פרט 2, דרך נגישה רציפה.
<אייל לב ארי: הבהרה שזה מכניסה לבית חולים למקום חניה, תחנת הסעה וכולי.
<אייל לב ארי: צריכה להיות דרך נגישה כך שתהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה בדרך נגישה.
<אייל לב ארי: כך גם מהכניסה בבניין בו ניתן שירות בריאות, למקומות בתוכו ומחוצה לו שבו ניתנים שירותי בריאות ובמקומות בהם מבקר או שוהה הציבור.
<אייל לב ארי: גם שם צריכה להיות דרך נגישה למבקרים.
<אייל לב ארי: בפסקה (ב), גם ברמת ההבהרה: "אם מחוץ לשטחו של בית חולים קיים נמצאים מקומות חניה לציבור המגיע אליו, או תחנות תחבורה ציבורית, המשרתות את הציבור שמגיע לבית החולים, יפנה בית החולים למי שאחראי לדרך ממקומות החניה ולדרך מתחנות התחבורה הציבורית עד לכניסה לבית החולים, בדרישה כי ידאגו שדרכים אלו יהיו גם נגישות לאדם עם מוגבלות.
<אייל לב ארי: הפנייה תבוצע בתוך שישים ימים מיום התחילה".
<אייל לב ארי: זה כדי ליצור בשלב הזה, כשעוד אין את תקנות הדרכים, איזושהי פלטפורמה לבקשה שרשויות מקומיות ייצרו רצף של דרך נגישה לכניסה לבית החולים בשטחים שמחוץ לבית החולים וסמוכים לו.
<אייל לב ארי: בעמוד 15, תיקון טכני.
<רמי אבישר: עמוד 15, סעיף 4.
<רמי אבישר: צריך למחוק בסוף פסקה (ג), שם כתוב הסבר.
<אייל לב ארי: ההסבר יימחק.
אילן גילאון: זה אחרי הסכמות, לא?
<אייל לב ארי: בעמוד 16, המשך של נושא התגברות על הפרש גובה בשטחי חוץ ופנים, ההוראות הכלליות.
<אייל לב ארי: נמחקו הנושאים של שני גבהים שונים בבתי אחיזה, אם אני זוכר נכון, בהסבר שעכשיו מופיע בפניכם.
<אייל לב ארי: כך גם לגבי התיקונים בפסקה (3).
<אייל לב ארי: לגבי מעלון אנכי, יהודה תזכיר לי מה היה שם.
<יהודה מירון: מעלון אנכי, זה פשוט משהו מיותר כי זה כבר מופיע במקום אחר כך שאין טעם לחזור על זה.
<אייל לב ארי: פרט 9 בעמוד 17, פרט משנה (3) הוכפף לפרט משנה (1).
<אייל לב ארי: בכל מקרה ההוראות הראשיות, נושא של אמצעי להתגברות על הפרש גובה.
<אייל לב ארי: בעמוד 18, לגבי משטח ביניים, רק אם הוא קיים ולא שייצרו משטח ביניים יש מאין.
<אייל לב ארי: פסקה (5) נמחקה כי היא מיותרת.
<אייל לב ארי: כך גם לגבי פסקה (ד).
<אייל לב ארי: הטבלה בעמודים 19 ו-20, ש בה תיקונים טכניים.
<אייל לב ארי: בעמוד 21, התיקון הוא בכותרת המשנה - לא דרך אחרת אלא דרכים כלליות בכלל.
<אייל לב ארי: בעמוד 23, נושא הדלתות בפרט 17 ו-18.
<אייל לב ארי: אם אני זוכר נכון, אלה התיקונים שהיו בדיון הקודם.
<יהודה מירון: 17, כן.
<יהודה מירון: וגם 18.
<אייל לב ארי: אלה התיקונים שהוכנסו בעמוד 23.
<יהודה מירון: כל הנושא של אפשרות פתיחת דלת.
<אייל לב ארי: נגיע לזה.
<אייל לב ארי: אלה ההערות שהיו לפסקה (4) בעמוד 24: "בדלתות ובשערים הנפתחים אוטומטית או דלת מבוקרת כניסה, ישנם אמצעי הגנה למניעת הילכדות אדם עם מוגבלות המבקש לעבור בפתח.
<אייל לב ארי: היו אלו בנוסף דלת או שער הסובבים על ציר צד, יימצא אמצעי אזהרה למניעת פגיעה מהן כגון התרעה קולית וחזותית".
<אייל לב ארי: בעמוד 26, בית שימוש נגיש, תיקון טכני.
<אייל לב ארי: בעמוד 28, חלק מפרט 25, נושא של חדרים לבדיקה וטיפול עם נגישות מיוחדת.
<אייל לב ארי: "פרטיות כאמור תושג באמצעים כגון שינוי מבני כך שהמעבר לעמדת ההלבשה יהיה מתוך חדר האמור, או אמצעי קבוע שאדם עם מוגבלות יכול להפעיל באופן עצמאי".
<אייל לב ארי: יהודה, תסביר את זה.
<יהודה מירון: זה מצב שיש לנו את אותו חדר בדיקה וטיפול בו אני אמור לעבור פרוצדורה.
<יהודה מירון: אותם חדרים יהיו עם נגישות מיוחדת כך שכל אדם עם מוגבלות יוכל לבוא ולעבור איזשהו טיפול או פרוצדורה.
<יהודה מירון: אם נדרשת התלבשות או התפשטות ואחר כך התלבשות, הסעיף הזה אומר שכל עוד תא ההלבשה הוא בתוך החדר, אין בעיה, אבל אם הוא מחוץ לחדר, הוא חייב להיות בצמוד לו והמעבר יהיה בפרטיות כך שלא יהיה מצב שהפרטיות נפגעת.
<יהודה מירון: כל התיקון שנעשה הוא כדי להבטיח את אותה פרטיות בצורה מכובדת.
<אייל לב ארי: עמוד 29, תיקונים טכניים בנושא עמדת ההלבשה.
<אייל לב ארי: בנושא מקלחות ומלתחות נגישות, הבהרה האומרת שהמעבר מהמלתחה למקלחת תהיה בדרך נגישה בנוסף לפרטיות.
<אייל לב ארי: בעמוד 30, למיטב זיכרוני מדובר בתיקונים טכניים, תיקונים שנעשו בוועדה בישיבה הקודמת.
<אייל לב ארי: אנשים שמתניידים בכיסא גלגלים ביחס לסך חדרי האשפוז המיוחדים.
<אייל לב ארי: בעמוד 33 נושאים של תא משולב שמשרת יחידת אשפוז.
<אייל לב ארי: כאן יש הבהרות שנקריא אותן לגבי גובה האסלה: "גובה האסלה יהיה בין 42 ל-45 סנטימטרים.
<אייל לב ארי: יישאר מקום חופשי שיאפשר מעב כיסא שירותים לצורך חפיפה מעל האסלה תוך כדי תנועה בהמשך לציר האורך של האסלה.
<אייל לב ארי: וכן יימצא מעבר חופשי משני צדי האסלה כדי לאפשר מעבר אליה מכיסא גלגלים".
<אייל לב ארי: "אם הוצא פטור לפי תקנה 6(ב) – תימצא אסלה שתתאפשר אליה גישה מצד אחד לפחות.
<אייל לב ארי: בנוסף, יחולו שאר הדרישות לעיל לגבי גובה האסלה, מעבר כיסא שירותים ומעבר מכיסא גלגלים".
<אייל לב ארי: בפסקה (6) למטה יש מחיקות של נושאים שלא נדרשו.
<אייל לב ארי: יהודנ, תזכיר למה המחיקות.
<יהודה מירון: אנחנו לא צריכים את זה כי יש דרישה למשטחי תפקוד כך שלא צריך את הבדיקה האיכותית שמופיעה שם.
<אייל לב ארי: עמוד 34, תיקון טכני.
<אייל לב ארי: אנחנו עוברים לתיקונים בתוספת השנייה בעמוד 37.
<אייל לב ארי: בפרט 1, מונחים ומעבר מקום נוספה פסקת משנה (ב): "הבדיקה וביצוע התאמות הנגישות האמורות בתקנה 2 לתקנות הנגישות לבניין קיים, גם יאפשרו לאדם עם מוגבלות המלווה מטופל למרפאה, נגישות רציפה למקומות במרפאה בהם לצורך ליווי מטופל, נדרש מלווה לשהות או לבצע פעולות, כגון סיוע לילד בעת בדיקה".
<אייל לב ארי: אני חושב שכאן יש הרחבה ואפשר לראות שהתקנות חלות גם על מלווה שהוא אדם עם מוגבלות, שהוא מלווה מטופל שהוא לא בהכרח אדם עם מוגבלות כך שתהיה את הנגישות הזאת גם במרפאות לשם מגיעים האנשים האלה.
<אייל לב ארי: בפרט 2, בעמוד 38, מקומות חניה נגישים, יש הבהרה.
<אייל לב ארי: החניון שנדרש, הוא לא רק חניון שנמצא בחזקת קופת חולים כיוון שהמרפאה לא יכולה להיות בחזקת קופת חולים אלא גם גורמים נוספים כך שבעצם זה אחראי לשירות בריאות.
<אייל לב ארי: בפרט 8, פתחים, בעמוד 39.
<אייל לב ארי: בהמשך שלו, בעמוד 40 יש את פסקת משנה (ה).
<אייל לב ארי: יהיו קצת שינויים בנוסח שבפני
<אייל לב ארי: כם אבל אני אקריא את פסקה (ה) במלואה: "לגבי דלת סובבת קיימת בדרך נגישה שאינה נפתחת באופן אוטומטי – שלא מתקיימת בה הדרישה לגבי שטח קיר חופשי לפי ת"י 1918 חלק 3.1, סעיף 2.3.5, יימצא אמצעי טכני לפתיחת הדלת באופן עצמאי כגון "סנפירול"".
<אייל לב ארי: כרגע זאת רק הבהרה ויכול להיות שיש עוד אמצעים וזה לא בהכרח רק הסנפירול.
<אייל לב ארי: את המלים "בפרט בחדר הנדרשת בו פרטיות" – אנחנו מוחקים.
<אייל לב ארי: "יימצא אמצעי שיאפשר נעילת הדלת ופתיחת הנעילה בהישג יד של אדם המתנייע בכיסא גלגלים.
<אייל לב ארי: הממונה רשאי לציין דרישות טכניות באמצעים כאמור שיפורסמו לפי הוראות תקנה 6 לתקנות מקום קיים בשינויים המחויבים".
<יהודה מירון: תמחק רק את המילה "בפרט" ולא את "בחדר הנדרשת בו פרטיות" אותן צריך להשאיר.
<אייל לב ארי: בחדר הנדרשת בו פרטיות יימצא האמצעי וכולי.
<אייל לב ארי: לפרט תתווסף פסקה (ו).
<אייל לב ארי: בעמוד 41, חדר בדיקה וטיפול עם נגישות מיוחדת, פסקה (3), הנושא של הפרטיות: "פרטיות כאמור תושג באמצעים כגון שינוי מבני כך שהמעבר לעמדת ההלבשה יהיה מתוך חדר האמור, או אמצעי קבוע שאדם עם מוגבלות יכול להפעיל באופן עצמאי".
<אייל לב ארי: השינויים בפרט 14 ו-16 הם תיקונים טכניים.
<אייל לב ארי: בזה סיימנו את כל התיקונים.
אילן גילאון: אני נועל את הישיבה ופותח את ישיבת ועדת העבודה.
אלי אלאלוף: היום ה-29 בפברואר 2016, כ' באדר א' התשע"ו, השעה 10:06 ואנחנו פותחים את הדיון.
אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לדון בצו של הביטוח הלאומי שקשור למסתננים ולמשקיעים האמריקאים וברשות
אלי אלאלוף: כם הייתי רוצה להפריד בין זה לבין זה ולבקש מהביטוח הלאומי לפתוח את הדיון ולהתחיל בחלק של המשקיעים האמריקאים כי זה לא במחלוקת כך שנוכל לקדם חלק מהצעת החוק.
<חנן פוטרמן: כפי שאדוני היושב ראש אמר, אנחנו מביאים היום לאישורכם הוספת שתי אוכלוסיות לסעיף 2א לחוק הביטוח הלאומי.
<חנן פוטרמן: סעיף 2א לחוק הביטוח הלאומי מגדיר מי לא ייחשב תושב לעניין חוק הביטוח הלאומי ולעניין חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
מאיר כהן: מי לא ייחשב תושב.
מאיר כהן: תסביר.
<חנן פוטרמן: האוכלוסייה הראשונה היא אוכלוסיית המשקיעים.
<חנן פוטרמן: כאן מדובר על אוכלוסייה שאנחנו מכניסים אותה במסגרת החלטת ממשלה 1528 מיום 30 במרץ 2014.
<חנן פוטרמן: מדובר על משקיעים ועובדים חיוניים מטעמם שהם אזרחי ארצות הברית לרבות בני משפחותיהם.
<חנן פוטרמן: מדובר על אוכלוסייה שכדי שייכנס הסדר דומה בארצות הברית, התחייבנו, ועל פי החלטת ממשלה, לכלול אותם במסגרת סעיף 2א.
<חנן פוטרמן: מדובר באוכלוסייה שקיבלה אשרה ורישיון לישיבת ביקור למשקיע לפי סעיף 5א לתקנות הכניסה לישראל כאשר מדובר במשקיעים שמביאים לכאן השקעה משמעותית שתתרום לשיתוף הפעולה בין המדינות ולמשק הישראלי.
<חנן פוטרמן: כפי שכבר ציינתי, כדי שייכנס הסדר דומה לאזרחים ישראלים בארצות הברית, חייבים לכלול אותם במסגרת הסעיף הזה לחוק הביטוח הלאומי.
סופה לנדבר: מה הסעיף הזה נותן להם?
<חנן פוטרמן: למעשה הסעיף קובע שהם לא יהיו זכאים לגמלאות הביטוח הלאומי למעט הגמלאות הבסיסיות של נפגעי עבודה, פש"ר ודמי לידה.
אלי אלאלוף: מה זה פש"ר?
<חנן פוטרמן: לגבי פשיטות רגל ופירוקים.
<חנן פוטרמן: אלה הגמלאות הבסיסיות שהם כן יהיו זכאים להן.
<חנן פוטרמן: לשאר הגמלאות, הקשת הרחבה של הזכויות הסוציאליות – זקנה, הבטחת הכנסה, נכות מעבודה, נכות כללית - הם לא יהיו זכאים.
סופה לנדבר: למה הם כן יהיו זכאים?
<חנן פוטרמן: הם יהיו זכאים לשלוש הגמלאות הבסיסיות שזה פש"ר, דמי לידה ונפגעי עבודה ככל שהם עונים על התנאים הקבועים.
מאיר כהן: אנחנו עכשיו מבקשים ממך.
מאיר כהן: אתה באת לכאן לעבוד.
מאיר כהן: רד לפרטים הקטנים.
מאיר כהן: מה הם היו עד היום?
מאיר כהן: מה היו הזכויות שלהם?
מאיר כהן: מה עכשיו לא נמנע מהם?
מאיר כהן: למה אנחנו עושים את הדבר הזה?
מאיר כהן: למה לא עושים את זה עם אזרחים שבאים מרומניה?
מאיר כהן: אתה לא בא לקרוא לנו סעיפים לא ברורים.
<שי סומך: משרד הפנים יכול לפרט.
מאיר כהן: גם הביטוח הלאומי, סליחה.
מאיר כהן: הביטוח הלאומי יודע מה שהוא עושה.
סופה לנדבר: אל תדברו בסעיפים אלא תגידו לנו שזה היה, זה יהיה, למה אתם עושים את הדבר הזה.
<חנן פוטרמן: מדובר בהחלטת ממשלה.
סופה לנדבר: זאת יכולה להיות החלטת ממשלה אבל לא באופן אוטומטי אנחנו צריכים להסכים עליה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נהיה חותמת גומי של החלטת ממשלה.
אלי אלאלוף: כרגע הכול לא ברור לנו למרות שבדוח מבקר המדינה יש כמה התייחסויות.
אלי אלאלוף: ברשותך, תבהיר לנו כמה נקודות.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת ישאלו אותך שאלות עליהן תענה ואם אתה רוצה שמישהו אחר יענה במקומך, נעביר אליו את רשות הדיבור.
<חנן פוטרמן: אני אאפשר למשרד הפנים לענות.
<שושנה שטראוס: אני מרשות האוכלוסין וההגירה.
<שושנה שטראוס: כעיקרון עובדים זרים מוחרגים מהגדרת תושב בחוק הביטוח הלאומי.
<שושנה שטראוס: בדיוק היה לנו דיון שהתייחס לזה.
<שושנה שטראוס: יש סעיף חדש בתקנות הכניסה לישראל שנותן סוג חדש של אשרה למשקיעים זרים.
מאיר כהן: איזה סעיף זה?
<שושנה שטראוס: תקנה 5(א) בתקנות הכניסה לישראל שקובעת שמשקיעים זרים ממדינות אתן נעשה הסכם הדדי, בני משפחותיהם, עובדים מומחים - - -
אילן גילאון: איזה עוד מדינות חוץ מארצות הברית?
<שושנה שטראוס: כרגע ההסדר הזה עוד לא נכנס לתוקף כי ההסדר הזה מותנה בהדדיות עם ארצות הברית ואחרי ששני הצדדים יבדקו שיש הסדר דומה לשתי המדינות.
<שושנה שטראוס: אבל לפני מספר שנים ארצות הברית הודיעה לישראל שהיא מוכנה לתת אשרת משקיע כזה, ללכת להסדר כזה, לישראלים שיבואו לארצות הברית בתנאי שיש הסדר דומה בישראל למשקיעים שבאים מארצות הברית.
<שושנה שטראוס: בעקבות כך עשינו את החקיקה הזאת, את סוג האשרה החדש הזה ויש עוד את החקיקה המשלימה ועדיין יש משא ומתן.
אילן גילאון: את מעמד התושבות אתם מחריגים רק לטובת ביטוח לאומי או שזה מעמד כולל והוא יכול להצביע לרשויות מקומיות למשל?
<שושנה שטראוס: האשרה הזאת לא תהיה של תושב.
<שושנה שטראוס: זה סוג חדש של אשרה.
מאיר כהן: זה לא תושב ארעי.
<שושנה שטראוס: זה לא תושב ארעי.
<שושנה שטראוס: זה סוג חדש של עובד זר כי המשקיעים יכולים להישאר בישראל, לעבוד או פשוט לפקח על ההשקעה שלהם.
<שושנה שטראוס: מה שחשוב זה שבארצות הברית אפשר להאריך את האשרה הזאת ללא הגבלת זמן ואם נרצה שזה ייכנס לתוקף, להדדיות, אנחנו חייבים גם לקבוע.
אילן גילאון: מה מבחינת
אילן גילאון: כם נחשב משקיע?
אילן גילאון: יש איזה סכום שהוא צריך להשקיע.
<שושנה שטראוס: לא.
<שושנה שטראוס: כמו שהוסבר כתוב שהוא השקיע השקעה משמעותית, שייצור מקומות עבודה.
סופה לנדבר: מה זה משמעותית?
סופה לנדבר: מאיזה סכום אתם מתחילים לראות אותו כמשמעותי?
אילן גילאון: את מכירה את הסיפור איך עושים הון קטן?
אילן גילאון: לוקחים הון גדול ומביאים אותו לארץ.
<שושנה שטראוס: אין ספק, אבל שוב, הסעיף הוא מאוד מסועף, המשקיע צריך להוכיח שהוא אזרח של המדינה בהסדר, במקרה הזה, כשזה ייכנס לתוקף, ארצות הברית, שהוא באופן אמיתי רתם משאבים שלו, ששייכים לו, להשקעה בישראל וההשקעה תיצור מקומות עבודה וצמיחה כלכלית במשק.
<שושנה שטראוס: אסור שזאת תהיה השקעה שולית אבל זאת לא חייבת להיות השקעה הכי משמעותית בעולם.
<שושנה שטראוס: כתוב שזה צריך לפרנס לא רק את המשקיע ובני משפחתו אלא גם אחרים.
אילן גילאון: גם האמריקאים מגדירים את זה באופן הזה?
<שושנה שטראוס: בדיוק.
אילן גילאון: משמעותית ושולית?
<שושנה שטראוס: לפי התקנות יש ועדה שיושבת וממליצה לשר הפנים לתת את המעמד.
<שושנה שטראוס: הנקודה המשמעותית היא שברגע שחוק הביטוח הלאומי מחריג עובדים זרים שיש להם אשרה של עובד זר ב/1 מלהיות תושבים לצורך ביטוח בריאות ממלכתי וביטוח לאומי, מאחר שיהיה סוג אשרה חדש, חייבים להחריג גם את בעלי האשרה הזאת כדי שהם לא ייחשבו תושבים לצורך הנושאים האלו.
<שושנה שטראוס: מבחינת הנושאים האחרים, ודאי שהם לא תושבים כי זאת לא אשרת תושב אלא זה סוג אשרת עבודה.
אלי אלאלוף: ההתייחסות לאוכלוסייה הזאת היא רחבה מאוד והיא לא רק באמצעות הנושאים שקשורים לביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: זה בא לדיון באיזו ועדה אחרת של הכנסת?
<שושנה שטראוס: לצורך קיום הסדר הדדי עם ארצות הברית, היו צריכים לבטל את המעסיקים של המשקיעים האלה ובני משפחותיהם מהיטל עובדים זרים.
<שושנה שטראוס: זאת חקיקה שעברה לא מזמן בוועדת הכספים לדעתי.
<שושנה שטראוס: יש צורך גם לפטור אותם מחובות אחרים ומאגרות.
<שושנה שטראוס: יהיה גם נוהל.
<שושנה שטראוס: שוב, אנחנו בדיונים מול האמריקאים כדי לוודא שהם מסכימים שמדובר בהסדר דומה ורק כשתהיה הסכמה בין המדינות, הרשות תתחיל לתת את האשרות האלה.
אלי אלאלוף: מי המשרד המוביל?
<שושנה שטראוס: רשות ההגירה.
אלי אלאלוף: רשות ההגירה כבר יודעת מהי השקעה משמעותית?
<שושנה שטראוס: המשרד שהוביל את זה יותר היה משרד הכלכלה והמחלקה הבינלאומית במשרד האוצר.
<שושנה שטראוס: הם רואים את זה כזרז להשקעות משותפות בין ישראל לבין ארצות הברית.
אלי אלאלוף: למה לא מקבלים תמונה כוללת מצד משרד המשפטים כולל הזווית של ביטוח לאומי והזווית של הכלכלה?
אלי אלאלוף: שמישהו יעשה את האינטגרציה כי כאן נראה לי שאם נאשר את מה שהביטוח הלאומי מבקש, נתנה בכך שתהיה הדדיות עם ארצות הברית.
אלי אלאלוף: למה לא מביאים את זה בחבילה מסודרת ומתואמת בין כל המשרדים?
<שושנה שטראוס: יש החלטת ממשלה שמגדירה את כל החבילה.
אלי אלאלוף: אנחנו עכשיו מפרקים אותה.
אילן גילאון: שלדון אדלסון לצורך העניין נחשב למשקיע?
<שושנה שטראוס: בינתיים זה לא נכנס לתוקף.
סופה לנדבר: הוא ייכנס.
מאיר כהן: אדוני היושב ראש, אם מותר לי להגיד משהו.
מאיר כהן: ההצעה היא לא הצעה פסולה.
מאיר כהן: יש איזו הדדיות מבחינה כלכלית עם ארצות הברית וזה מייצר מקומות עבודה.
מאיר כהן: הבעייתיות היא שגם אתם וגם כולנו הופכים לחותמת גומי.
מאיר כהן: לא מובא בפנינו הקריטריון, כמו שאילן שאל, של מהו משקיע, ממתי הוא מתחיל להיות משקיע, מי אחראי לזה, האם ברגע שמישהו ישלח אליכם משקיע כזה עם איזה פתק קטן, אתם כבר תחתמו או האם יש לכם קריטריון מסוים שלכם.
מאיר כהן: או מה אומר משרד המשפטים.
מאיר כהן: יש מסחר עם ארצות הברית ויש הדדיות ואנחנו מחויבים להדדיות הזאת אבל זה צריך להיות מובא לפנינו בתמונה כוללת.
<שושנה שטראוס: בתקנה עצמה יש הגדרות מאוד מסועפות מה זה משקיע, מה זה עובד זמני.
סופה לנדבר: תסבירי לנו מה זה משקיע, כמה מקומות תעסוקה, מאיזה סכום הוא נחשב משקיע.
<נעה בן שבת: בתקנות הכניסה לישראל אנחנו רואים כבר את סעיף 5(א) שמדבר על משקיע ואומר: "אזרח מדינת הסדר או תאגיד שהבעלות והשליטה בחמישים אחוזים לפחות במניותיו מצויות בידי אזרחי מדינת ההסדר שהשקיעה במטרה לנהל או לפתח בישראל מיזם עסקי".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש כאן את ההגדרה.
אילן גילאון: שלדון עונה על זה.
<נעה בן שבת: יש כאן הגדרות רבות.
<נעה בן שבת: אלה בעצם התנאים למתן האשרה.
<נעה בן שבת: מרגע שהאשרה ניתנת, מה שמובא כאן, זה לקבוע מה יהיה המעמד שלו לעניין תושבות, לעניין חוק הביטוח הלאומי.
<נעה בן שבת: זה משליך גם על עוד חוקים.
<נעה בן שבת: זה יכול להשליך גם על הבטחת הכנסה, זה ישליך גם על חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
<נעה בן שבת: יש לזה עוד חוקים שמשתרשרים מזה.
סופה לנדבר: זאת אומרת, באופן אוטומטי הוא מיד מקבל תושבות במשרד הפנים.
<נעה בן שבת: הוא מקבל אשרה.
<נעה בן שבת: את האשרה המיוחדת הזאת לפי תקנה 5(א) וכשהוא יקבל את האשרה הזאת, הוא לא יהיה במעמד של תושב.
<נעה בן שבת: אני מבינה שזה נובע דווקא מהדרישה האמריקאית שהם רוצים שההסדר יהיה הדדי ותהיה תמונת ראי של ההסדר שנמצא בפנינו.
סופה לנדבר: הוא מגיע לכאן והכול מסודר וקיבל אשרה.
סופה לנדבר: איזה מסמך יש לו בידיו?
<נעה בן שבת: יש לו אשרה.
סופה לנדבר: אשרה 5/א?
<שושנה שטראוס: בדרכון האשרה שכתובה היא ב/5, משקיע זר.
אלי אלאלוף: אין הסדר כזה עם מדינה נוספת.
<שושנה שטראוס: בינתיים אין וגם עם ארצות הברית זה עוד לא נכנס לתוקף.
אלי אלאלוף: זה יחול רטרואקטיבית על מי שנמצא בארץ?
<שושנה שטראוס: מי שיגיש.
אילן גילאון: הם בעצם יהיו כמו תושבי מזרח ירושלים.
מאיר כהן: לתושבי מזרח ירושלים יש תושבות עירית.
מאיר כהן: הם יכולים להצביע.
<שושנה שטראוס: אנחנו בעצם רואים את זה כסוג חדש של עובד זר אבל מאחר שהאשרה שלהם היום היא רק אשרת עובד ב/1, מוסיפים את האשרה מהסוג הזה כדי להבהיר שהמשקיעים האלה יצטרכו לממן לעצמם את ביטוח הבריאות שלהם ולא יהיו זכאים לדמי אבטלה וכולי.
מאיר כהן: הם ישלמו לביטוח הלאומי את דמי הביטוח?
<שי סומך: רק על נזקי עבודה.
<שי סומך: רק על שלושת הענפים.
<חנן פוטרמן: על אותם ענפים שהם יהיו מבוטחים בהם.
מאיר כהן: שאלה הם?
<חנן פוטרמן: פש"ר, דמי לידה ונפגעי עבודה.