GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<זמר בלונדהיים: הוראות מפורטות לעניין הגיבוי, אין בעיה להשאיר לתקנות אבל עצם החובה, כשאני אומר למישהו אתה לא צריך כבר לשמור את המסמכים, אתה רשאי לשמור את זה במחשב – מחשבים נופלים.
<זמר בלונדהיים: המשמעות שיצרן שמייצר עשרות אלפי מוצרים פתאום מאבד את כל המעקב שלו, זה אומר שיש לו עשרות אלפי מוצרים שמסתובבים בשוק ולגביהם אין לי עקיבות.
<זמר בלונדהיים: לכן האמירה שאתה צריך לגבות מעת לעת.
<זמר בלונדהיים: היום גיבוי דיגיטלי הוא דבר מאוד מאוד זול ונגיש.
<זמר בלונדהיים: אני גם לא דורש איזה.
<זמר בלונדהיים: אני לא אומר איזה סטנדרטים.
<זמר בלונדהיים: סטנדרטים – תקנות לגבי איזה גיבוי ובאיזה מועדים.
<זמר בלונדהיים: מגובה באופן סביר, זאת חובה סבירה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מאפשרים להם לא לשמור מסמכים.
<זמר בלונדהיים: נכון שמסמכים יכולים להישרף, אבל אנשים נוקטים זהירות והם חייבים ברישיון עסק.
<זמר בלונדהיים: בגיבוי מחשב, לא.
<נעה בן שבת: השאלה אם בגיבוי אנחנו צריכים להיות חלוצים כמו שהיינו בנושא של רישום.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שכן.
<זמר בלונדהיים: בדרך כלל בחובות שמירת מסמכים אנחנו לא כל כך בקלות מאפשרים חלופה דיגיטלית.
<זמר בלונדהיים: בחלופה דיגיטלית פשוט לאבד ארגז מסמכים או מחסן מסמכים, זה לא קורה כל כך בקלות.
<זמר בלונדהיים: היום מחשבים, וירוסים, דברים כאלה, אפשר בבת אחת לאבד את כל המסמכים שיש לך והמשמעות של מאה אלף מוצרים שמסתובבים בלי עקיבות בסיסית, היא מסוכנת.
<רוית ארבל: מה הפתרון שאתה מציע?
<זמר בלונדהיים: אני מציע כן להגיד שאתה לא חייב לשמור דיגיטלית, אבל אם אתה מרוצה, תדאג שהם מגובים באופן סביר.
<גליה שגיא: אבל מי מגדיר מה זה באופן סביר?
<רוברט סגל: אתה אומר להוריד את הסיפא.
<זמר בלונדהיים: לגבי הסיפא רצינו לשמוע את עמדתכם.
<ענת מימון: גיבוי אתה כן רוצה לדרוש ממשווקים קטנים?
<זמר בלונדהיים: אם הוא רוצה לשמור את זה באופן דיגיטלי, אז כן.
<זמר בלונדהיים: הוא לא חייב לשמור באופן דיגיטלי, זאת הרי אפשרות.
<זמר בלונדהיים: אלה לא בהכרח עלויות.
<זמר בלונדהיים: זה נכון שצריכה להיות לך גישה דיגיטלית, אבל אם אתה רוצה לשמוע דיגיטלי, תהיה לך גישה דיגיטלית.
<נעה בן שבת: למה אמצעי הגנה סבירים זה לא משהו?
<נעה בן שבת: אם אתה מעביר את הכול לדיגיטציה, אתה צריך גם להגן.
<זמר בלונדהיים: בעיני גיבוי הוא תשובה לזה.
<זמר בלונדהיים: הגיבוי הוא אמצעי ההגנה.
<זמר בלונדהיים: שומר את המידע באופן אמין, ברור וקריא, בעיני זה סוגר את האפשרות לשנות את המסמכים.
<זמר בלונדהיים: אני לא שם.
<זמר בלונדהיים: אנחנו יותר מדברים על וירוסים.
טלי פלוסקוב: זה לוועדת המדע.
<גליה שגיא: לעניין אמצעי הגנה סבירים.
<גליה שגיא: קודם כל, אין הגדרה מה זה אמצעי הגנה סבירים.
<גליה שגיא: כמו שהועלה, זאת הכבדה בעיקר על הקטנים והבינוניים שגם אם שומרים, להתחיל עם אמצעי הגנה סבירים, נתחיל לשמור את האקסלים או את כל הדברים עם גיבויים ומערכות, זאת הכבדה.
<גליה שגיא: אנחנו מבקשים למחוק את הסוגריים המרובעים.
<נעה בן שבת: מה העמדה שלכם לגבי גיבוי?
<גליה שגיא: רוב העסקים מגבים את החומר ואפילו עבור עצמם.
<גליה שגיא: נשמע הגיוני.
<רוית ארבל: אבל שתהיה אפשרות לשמור גם ב-הארד קופי.
<זמר בלונדהיים: אין חובה לשמור דיגילי.
<זמר בלונדהיים: זאת אפשרות.
<נעה בן שבת: אלא אם כן נאמר אחרת בפרק זה.
<נעה בן שבת: כלומר, בסעיפי הפרק.
<זמר בלונדהיים: היה בערך מסמך אחד שדרשנו לשמור מקורית וזה זניח.
<רוית ארבל: זה גם בדרך דיגיטלית.
<רוית ארבל: זה גם.
<רוני סורקיס: אני קצת מוטרד כאן מריבוי הדברים שכתובים כאן שאני אמור לשמור כעוסק במזון.
<רוני סורקיס: מדובר על מסמכים ואני לא כל כך מבין מה זה מסמכים, מדובר על בדיקות, מדובר על מפרטים.
<נעה בן שבת: זה כל מה שקבוע בחוק.
<נעה בן שבת: אנחנו לא קובעים כאן את החובה לשמור.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שאם יש לך חובה לשמור, אתה יכול לשמור גם בדרך דיגיטלית.
טלי פלוסקוב: זה לא משהו חדש.
טלי פלוסקוב: זה לא מוסיף.
<זמר בלונדהיים: זה לא מוסיף חובה.
<רוני סורקיס: אני לא יודע מה מוסיף או לא מוסיף כי כל הזמן דיברו על אמצעים סבירים, לנקוט באמצעים סבירים כדי לדעת מה מתחולל אצלי.
<רוית ארבל: את העקיבות.
<רוית ארבל: זאת החשבונית.
<רוני סורקיס: כתוב לרבות לצורך עקיבות.
<זמר בלונדהיים: בכל מקרה על עוסק לשמור לפי הוראות פרק זה.
<זמר בלונדהיים: אמרנו שצריך לשמור.
<רוית ארבל: למשל יבואן צריך לשמור מעבדה.
<זמר בלונדהיים: הוא צריך גם לשמור מפרט אם הוא הביא את המפרט במקום הבדיקה.
<זמר בלונדהיים: ההוראה הזאת באה להקל ולא להכביד.
<אלי גורדון: אני רוצה ממש בקצרה.
<אלי גורדון: גליה, על אף שאני מקבל ברמה מהותית את הבקשה שלכם למחוק את כל מה שנאמר תחת אמצעי גיבוי סבירים וכולי, יחד עם זאת אני רוצה - - -
<גליה שגיא: לא גיבוי.
<גליה שגיא: עם גיבוי אין לנו בעיה.
<אלי גורדון: אמצעי הגנה.
<אלי גורדון: אני מתייחס להערה.
<אלי גורדון: את אומרת שמחר בבוקר יש אקסל או אין אקסל, תעשייה גדולה, תעשייה קטנה.
<אלי גורדון: אנחנו צריכים להבין היכן נהיה.
<אלי גורדון: זה אומר שמצד אחד הוא יגיד לי שכל ה-הארד קופיס נמצאים אי שם במחסן רחוק ומצד שני האקסל שלי לא בדיוק מושלם ולכן רשמתי טוב או רשמתי פחות טוב וכך אין לנו שום דרך בסופו של דבר לפקח בעת הגעת המפקחים לביקורת שברובה – אני רוצה להזכיר לכולנו – ממאה אחוזי ביקורות שלנו, ביקורות אמיתיות של מפקחים, על אף ההערה כאן שאנחנו צריכים לרדת לשטח, אנחנו כל הזמן בשטח, שמונים אחוזים מהביקורות הם ביקורת פתע.
<אלי גורדון: משמעות הדבר היא שהגעתי למקום בלי שהמקום ידע מראש שאני מגיע.
<אלי גורדון: אני לא מדבר על בדיקות ביקורות לצורך אישור לתנאי ייצור נאותים או לחידוש רישיון וכולי.
<אלי גורדון: איך את מצפה ממני כמפקח להיות יעיל בביקורת כאשר מצד אחד אני רוצה לקבל מידע ואת אומרת לי, לא, זה לא מוגן ואין לך כרגע, ומצד שני הארד קופי של כל דבר ודבר לא נמצא.
<אלי גורדון: אז מה יהיה?
<אלי גורדון: אני אצטרך להגיע כל פעם לביקורת מתואמת?
<אלי גורדון: לא לזה אנחנו מתכוונים.
<רוברט סגל: לא לזה אנחנו מתכוונים וגם הסעיף הזה.
<רוברט סגל: הסעיף הזה מטיל חובה ועל היצרן לעמוד בחובה הזאת.
<רוברט סגל: אם היצרן לא עומד בחובה הזאת, אני מניח שיש לכם אמצעי אכיפה.
<רוברט סגל: זאת אפשרות לשמור דיגיטלית אבל הסעיף אומר מסמכים, בדיקות, מפרטים ואישורים של עוסק מזון לשמור, יכול שיישמרו דיגיטלית או אחרת.
<רוברט סגל: יש את החובה לשמור.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא לא גם במשמעות של לשמור את הקשיח וגם לשמור דיגיטלית.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא כחלופה.
<נעה בן שבת: נוריד את המילה "גם".
<זמר בלונדהיים: התכוונו באופן של דיבור.
<זמר בלונדהיים: אתה יכול לשמור אותם גם דיגיטלית.
<זמר בלונדהיים: ברור שזאת לא הכוונה גם וגם.
<רוברט סגל: זה לא מה שאני אומר.
<רוברט סגל: יש חובת שמירה.
<רוברט סגל: כלומר, אם העוסק לא ישמור מסמכים לא כאן ולא כאן.
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא רוצים להיכנס לוויכוחים.
<זמר בלונדהיים: הם ישמרו דיגיטלית, יצלמו לי עם הסמרטפון את המסמך, אני אחר כך לא יכול לקרוא אותו.
<זמר בלונדהיים: אני לא רוצה להיכנס לוויכוחים.
<זמר בלונדהיים: אני אומר לך שאני מוכן לבוא לקראתך לעולם הדיגיטלי.
<זמר בלונדהיים: אתה שומר את המסמך, אין לי מה להגיד.
<זמר בלונדהיים: אתה רוצה לשמור דיגיטלית, אמין, ברור, קריא, מגובה כי היכולת לאבד בבת אחת אלפי מסמכים, זה לא קורה כל כך הרבה אבל לאבד הארד דיסק שנדפק ממשהו, זה קורה.
טלי פלוסקוב: אני עוצרת את הדיון.
טלי פלוסקוב: השעה 16:00 ואנחנו חייבים לסיים.
טלי פלוסקוב: אנחנו נתכנס שוב בשעה 18:00.
טלי פלוסקוב: המשך יבוא.
<נעה בן שבת: הגענו לסעיף 260 בעמוד 38.
<נעה בן שבת: 260.
<נעה בן שבת: מינוי רופא וטרינר במפעל לצורך קבלת פטור מבדיקות משנה מלאות לפי בקשתו של יצרן מוצרי בשר המבקש לקבל פטור מבדיקות משנה מלאות כאמור בסעיף 257, מנהל היחידה הווטרינרית רשאי למנות רופא וטרינר לשם פיקוח וטרינרי במפעלו כאמור בסעיף קטן (1)(א), שהוא אחד מאלה: רופא וטרינר שהוא עובד של הרשות המקומית שבתחומה פועל היצרן, לפי הסכם שבין היצרן לרשות המקומית.
<נעה בן שבת: הוראות פסקה זו יחולו עד יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים, או עד המועד כאמור בסעיף 334(ג), לפי המוקדם מביניהם.
<נעה בן שבת: רופא וטרינר שהוא עובד של התאגיד.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף קטן זה יחולו מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים או ממועד כאמור בסעיף 334(ג), לפי המוקדם מביניהם.
<נעה בן שבת: על א, האמור בכל דין, לגבי יצרן שבמפעלו מונה רופא וטרינר מבין עובדי תאגיד כאמור בפסקה (א)(2), לא יהיה תוקף להוראה הקובעת כי פיקוח במפעל, לרבות הוצאת תעודת וטרינר, ייעשה בידי רופא וטרינר של רשות מקומית.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מבינים את ההוראה.
<מירה סלומון: אתמול שוחחנו עם משרד המשפטים ויש איזושהי טעות בהפניה.
<מירה סלומון: אני צריכה להסתכל ולראות.
<מירה סלומון: שי סומך ממשרד המשפטים עדיין לא הגיע.
אלי אלאלוף: אני ממליץ שנחכה להגעתו של שי.
<מירה סלומון: כדאי שגורם רשמי יתייחס.
<נעה בן שבת: יש אי בהירות לגבי ההסכם ולאיזה הסכם הכוונה.
<עלי בינג: אדוני היושב ראש, נראה לי שהוא חשב שמתחילים בתאגיד ולכן הוא לא כאן.
<נעה בן שבת: אפשר לעבור לפרק התאגיד ואחר כך לחזור לכאן.
אלי אלאלוף: נעבור לפרק התאגיד.
<נעה בן שבת: אני מתנצלת שבנוסח שבפניכם יש כמה תיקונים שהוכנסו אבל הם לא סומנו כי הנוסח הועבר ממקום אחר.
<נעה בן שבת: נפנה את תשומת הלב עת מדובר בתיקונים בהם יש שינויים.
אלי אלאלוף: לגבי התאגיד, יש עניינים שקשורים בעובדים.
אלי אלאלוף: שי בירן ביקש להיות כאן.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף רלוונטי, נזכור שהוא צריך להיות כאן.
אלי אלאלוף: מה שקשור למשרד המשפטים, נמתין.
אלי אלאלוף: אם נגיע בנושא התאגיד לנושא פרסונלי, לא נדון בו.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 322 בעמוד 55.
<נעה בן שבת: 322.
<נעה בן שבת: תיקון חוק הרופאים הווטרינרים בחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א-1991 – בסעיף 1 - בהגדרה "המנהל", במקום "במשרד החקלאות" יבוא "במשרד".
"המנהל" יבוא: ""המשרד" – משרד החקלאות ופיתוח הכפר".
"המנהל" יבוא: בהגדרה "השר", במקום "שר החקלאות" יבוא "שר החקלאות ופיתוח הכפר".
"המנהל" יבוא: בסעיף 19(א)(6), אחרי "רשות מקומית" יבוא "או של התאגיד לפיקוח וטרינרי".
"המנהל" יבוא: בסעיף 30, אחרי "תקנות שהותקנו על פיו" יבוא "למעט הוראה של פרק ו'1 ושל התקנות שהותקנו על פיו".
"המנהל" יבוא: בסעיף 36, אחרי "חוק זה" יבוא "למעט פרק ו'1".
"המנהל" יבוא: בסעיף 37, אחרי "חוק זה" יבוא "למעט פרק ו'1".
סימן א': וכאן מופיע כל נושא התאגיד.
סימן א': אנחנו עוברים לחוק הרופאים הווטרינרים שמצוי באחריות משרד החקלאות.
סימן א': השר יהיה שר החקלאות וכשיצטרכו את שר הבריאות, הוא ייקרא במפורש שר הבריאות.
סימן א': סעיף 30 שקראנו מבהיר שהענישה הפלילית היא למעט ההוראות של פרק ו'.
סימן א': אני לא חושבת שיש לו את הענישה הפרטנית שלו.
סימן א': לא הפכתם אותו לפלילי.
סימן א': זאת הוראה פלילית מאוד כללית שכל המפר כל הוראה של חוק זה או של תקנות שהותקנו לפיו.
סימן א': כנראה בנושא התאגיד הן הוראות הקמה, פעולת מועצה וכולי.
סימן א': 32א.
סימן א': הגדרות בפרק זה – "אגרות ותשלומים" – אגרות ותשלומים על פי החיקוקים שבתוספת השלישית ותשלומי בעד פיקוח וטרינרי נוסף לבקשתם של מפעלים המייצאים מזון מן החי.
סימן א': יש כאן שני סוגים, את האגרות שייגבו ויש תשלומים שאתם גובים בעד פיקוח שנדרש לפי מדינת הייצוא.
סימן א': את כל אלה הולך לגבות התאגיד הווטרינרי.
סימן א': זאת אומרת, הוא נותן את השירותים האלה למפעלים המייצאים.
סימן א': הוא נותן את זה כמתן שירותים?
סימן א': הוא מתקשר אתם בהסכמים?
סימן א': איך בעצם פועלת הפעולה שלו?
<סרחיו דולב: אני מניח שזה יהיה כמו שקיים היום למשל במועצת הלול כאשר כל משחטה מתקשרת עם מועצת הלול, משלמת את האגרה ומועצת הלול היא זו שמשלמת לרופאים הווטרינרים.
<סרחיו דולב: אותו הדבר יהיה.
<סרחיו דולב: במפעלים לייצוא, היום בדרך כלל אנחנו מבקשים רופאים ברשויות המקומיות, הם סוגרים הסכם עם המפעל שמשלם את האגרות ואז הרשות המקומית שמה את הרופא.
<סרחיו דולב: זה יהיה אותו הדבר בתאגיד.
אלי אלאלוף: ועד שיהיה תאגיד?
<סרחיו דולב: ברגע שיהיה תאגיד, כל מפעל שירצה לייצא, הוא יפנה לתאגיד, ישלם את האגרה והשירותים הווטרינרים או משרד הבריאות יקבעו את האחוזים של הרופאים ויקבעו מי הרופא.
<נעה בן שבת: השאלה אם זאת תהיה אגרה כמו האגרה שראינו עת קראנו את החלק הכללי ושם ראינו שיש אגרה בעד כל מיני אישורים שנדרשים לייצוא, או שאלה תשלומים וזה מקבל שם אחר, כאילו זאת תוצאה של התקשרות או תמורה בעד שירות שניתן במסגרת התקשרות.
<סרחיו דולב: היום זאת אגרה.
<סרחיו דולב: אני מניח שתמשיך להיות אגרה.
<אבי שפירא: מדובר רק על מפעלים לייצוא?
<אבי שפירא: אין מקום להכניס גם מפעלים שלא מיועדים לייצוא?
<סרחיו דולב: כל המפעלים.
<נעה בן שבת: האגרות ותשלומים על פי החיקוקים שבתוספת השלישית, זה לגבי כולם ולגבי המפעלים המייצאים, אלה תשלומים.
<נעה בן שבת: לכן לא היה ברור לנו למה אלה תשלומים.
<אבי שפירא: לפחות למטיב הבנתי האפשרות לפיקוח וטרינרי נוסף מתאפשרת רק למפעלים בייצוא.
<סרחיו דולב: לכל המפעלים.
<אבי שפירא: יש אפשרות לגבות תשלומים עבור פיקוח וטרינרי נוסף?
<אבי שפירא: איפה זה כתוב.
<קריאה: כתוב למפעלים המייצאים מזון מן החי.
<קריאה: אולי צריך להיות המייצרים מזון מן החי.
<אבי שפירא: פשוט לאפשר לגבות את זה מכל המפעלים.
<סרחיו דולב: זה מכל המפעלים.
<אבי שפירא: זה צריך להיות כתוב.
<קריאה: זה לא מה שכתוב כאן.
<קריאה: כתוב מייצאים במקום מייצרים.
<סרחיו דולב: מייצרים.
<סרחיו דולב: טעות סופר.
<סרחיו דולב: צריך להיות מייצרים ולא מייצאים.
<נעה בן שבת: למה צריך פיקוח וטרינרי נוסף?
<נעה בן שבת: מה הכוונה בפיקוח נוסף?
<אפרת אביאני: הנושא של פיקוח וטרינרי נוסף לבקשתם של מפעלים המייצאים מזון מן החי נובע מזה שלפעמים הפיקוח הווטרינרי במפעל נדרש לא בגלל שהחוק שלנו דורש את זה, למשל החוק לפיקוח על ייצוא, אלא בגלל שמבקשים לייצא איזשהו מוצר לחוץ לארץ וזה מוצר מן החי והדרישה של השירותים הווטרינרים או של הרשויות בחוץ לארץ היא שיוצב במקום רופא וטרינר ציבורי.
<אפרת אביאני: אז כדי לעמוד בדרישת מדינת היעד ולא מכוח דרישה של החוק הישראלי, המפעל מבקש שאנחנו נכיר בפיקוח של רופא וטרינר ציבורי, שזה יכול להיות או רופא וטרינר של רשות מקומית או של מועצת הלול או של תאגיד אחר, כדי לאפשר לו את פעילות הייצוא הזאת.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, זה לא מכוח דין כלשהו אלא בקשה מיוחדת של המפעל כדי שנוכל לייצא.
אלי אלאלוף: זה נראה ברור.
<נעה בן שבת: אתם מסכמים את זה עם כל מפעל ומפעל בנפרד?
<אפרת אביאני: מה שקורה כרגע, זה בעצם נסגר מול הרשות המקומית מכיוון שהרשות המקומית היא זו שמעסיקה את הרופא.
אלי אלאלוף: השרות הזה אמור לכסות את עצמו.
אלי אלאלוף: תמצאו את הנוסחה.
<משה רפאלוביץ: מי יעשה את זה עכשיו?
אלי אלאלוף: רופא של התאגיד או התאגיד יזמין דרך הרשות המקומית אם השירות הוא ברשות המקומית.
<אפרת אביאני: במפעלים זה יהיה רק תאגיד.
<נעה בן שבת: " בעל עניין" – כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.
<נעה בן שבת: "המועצה" – מועצת התאגיד לפיקוח וטרינרי שמונתה לפי סעיף 32ז.
<נעה בן שבת: "חוק החברות" – חוק החברות, התשנ"ט-1999.
<נעה בן שבת: "חוק החברות הממשלתיות" – חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.
<נעה בן שבת: "חוק יסודות התקציב" – חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
<נעה בן שבת: "חוק לפיקוח על ייצוא" – חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957.
<נעה בן שבת: "מזון מן החי" – מזון שיוצר מבעל חיים או מתוצרתו.
<נעה בן שבת: למעשה אנחנו מדברים לא רק על בשר, מזון מן החי, אלא גם יכולה להיות תוצרת אחרת של חלב וכולי.
<נעה בן שבת: גם בהם מפקח התאגיד פיקוח וטרינרי?
<אפרת אביאני: יכול לפקח.
<אפרת אביאני: יכול להידרש פיקוח.
<נעה בן שבת: "נושא משרה" – מנהל כללי, משנה או סגן למנהל הכללי, כל ממלא תפקיד כאמור בתאגיד אף אם תוארו שונה, וכן חבר המועצה, או מנהל הכפוף במישרין למנהל הכללי.
<נעה בן שבת: "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו של נושא המשרה, או עניין אישי של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי עניין בו, במישרין או בעקיפין.
<נעה בן שבת: האם העניין האישי, לרבות עניין אישי, כך זה מנוסח בדרך כלל?
<נעה בן שבת: "פקודת מחלות בעלי חיים" – פקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985.
<נעה בן שבת: "פקח וטרינרי" – מי שאינו רופא וטרינר הממלא תפקיד לפפי החיקוקים שבתוספת הראשונה לפיקוח על מזון מן החי.
<נעה בן שבת: השאלה כאן היא מה היחס בין זה לבין ההוראה שיש לנו ב-274 שמדברת על רופא וטרינר שמונה לפי סעיף 219 וגם לפי סעיף 222 נדמה לי לגבי הפיקוח בשווקים.
<נעה בן שבת: השאלה אם הפקח הזה גם מקבל סמכויות מפקח.
<אפרת אביאני: זה יצור אחר שפועל ומקבל סמכויות מכוח הדין הספציפי מכוחו הוא ממונה.
<אפרת אביאני: למשל בתקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות) יש אפשרות למנות פקח וטרינרי.
<אפרת אביאני: זה רק כדי לתת מענה לכך שבחיקוקים מסוימים שמתעסקים בפיקוח על מפעלים יש את הפונקציה הזאת של פקח.
<אפרת אביאני: אנחנו לא צריכים להסדיר את הסמכויות של הפקח הווטרינרי בחוק שמקים את התאגיד מכיוון שהסמכויות האלה מוסדרות בחקיקה של הרגולציה המהותית מכוחה הוא ממונה.
<נעה בן שבת: התוספת הראשונה היא פרק ז' לחוק התכנית הכלכלית, כל החוק בו אנחנו עוסקים, פקודת מחלות בעלי חיים וחוק לפיקוח על הייצוא.
<נעה בן שבת: אלה שלושת החוקים.
<נעה בן שבת: אם הוא ממלא תפקיד לפי החיקוקים לפיקוח על מזון מן החי, זה כן יכול להיות מפקח.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, מפקח שקיבל סמכויות לפי סעיף 274 יכול להיות שהוא ייחשב פקח וטרינרי.
<אפרת אביאני: אם הוא ממונה כפקח וטרינרי במפעל.
<אפרת אביאני: הוא יכול להיות גם וגם אבל זה לא מחויב שהם יהיו גם וגם.
<נעה בן שבת: "קרוב" – בן זוג, אח או אחות, הורה, הורי הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה.
<נעה בן שבת: "רופא וטרינר מפקח" – רופא וטרינר הממלא תפקיד לפי החיקוקים שבתוספת הראשונה לפיקוח על מזון מן החי ולשם קיום דרישות לייצוא בנוגע למזון מן החי.
<נעה בן שבת: הדרישות לייצוא, שוב אותן דרישות.
<אפרת אביאני: של מפעלים מחוץ לארץ.
<נעה בן שבת: אנחנו מכירים את הרופא הווטרינר המוסמך לפי סעיף 219 וכאן אנחנו מדברים על רופא וטרינר מפקח ואני רוצה להבין מה הסיבה להבדל במונחים, האם מדובר באותו אדם.
<אפרת אביאני: זה בעצם אותו גורם.
<אפרת אביאני: זה מקביל לרופא וטרינר מוסמך במפעל.
<אפרת אביאני: זה פשוט הניסוח של החוק הזה.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לכתוב.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה ישפר.
<אפרת אביאני: צריך לוודא שהרופא הווטרינר המוסמך כהגדרתו בחוק, לא מתייחס לזה שהוא מוסמך לפקח במפעלים של משרד הבריאות בלבד כי הרופא הווטרינר המפקח הזה כולל גם את הרופאים שמוסמכים על ידי משרד החקלאות במפעלים שלהם וגם את הרופאים הנוספים מכוח דרישות הייצוא.
<אפרת אביאני: לכן אני חושבת שדווקא ההגדרות השונות הן טובות כי רופא וטרינר מוסמך במפעל, זאת הגדרה יותר מצמצמת כי היא ייחודית למפעלי משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: את אומרת שהרופא הווטרינר מוסמך במפעל בשר ובבית קירור, שאלה הדברים שנשארים באחריות משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: כאן אתם רוצים לדבר על סמכויות.
<אפרת אביאני: יותר רחבות של פיקוח במפעלים.
<נעה בן שבת: "השרים" – השר ושר הבריאות.
סימן ב': 32ב.
סימן ב': הקמת התאגיד לפיקוח וטרינרי מוקם בזה התאגיד לפיקוח וטרינרי (בפרק זה – התאגיד).
סימן ב': 32ג.
סימן ב': אישיות משפטית של התאגיד התאגיד הוא אישיות משפטית, הכשרה לכל חובה, זכות ופעולה המתיישבת עם אופיו וטבעו כגוף מאוגד.
סימן ב': לפעמים אומרים פעולה משפטית, יש לזה משמעות?
<לימור תוסיה כהן: אני אולי אתן איזושהי הערה כללית.
<לימור תוסיה כהן: כל הסימן הזה של הקמת התאגיד, בעצם נשען על איזשהו מודל עקרוני שגובש במשרד המשפטים לתאגידים ציבוריים.
<לימור תוסיה כהן: זה תזכיר שפורסם בשנת 2013.
<לימור תוסיה כהן: הוא לא התקדם מכל מיני טעמים שונים, אבל יש לנו מודל עקרוני שמשמש אותנו מכאן ואילך לתאגידים ציבוריים וכל הסימן הזה בעצם נשען על המודל העקרוני הזה שגובש תוך ראייה רוחבית בהתייחס לחוק החברות, חוק החברות הממשלתיות, מנגנוני פיקוח שקיימים בחוקים האלה ומנגנוני ממשל תאגידי באופן שיתאים אותם לתאגיד ציבורי.
<לימור תוסיה כהן: זה הנוסח שבסופו של דבר בעקבות חשיבה מחודשת וראייה רוחבית על כל הנושא הזה, זה הנוסח שהוחלט להיצמד אליו בקשר לאישיות משפטית של תאגיד.
<נעה בן שבת: 33ד.
<נעה בן שבת: התאגיד – גוף מבוקר התאגיד הוא גוף מבוקר כמשמעותו בסעיף 9(6) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (נוסח משולב).
<נעה בן שבת: 32ה.
<נעה בן שבת: תפקידי התאגיד
תפקידי התאגיד: להעסיק פקחים וטרינרים ורופאים וטרינרים מפקחים לצורך פיקוח על מזן מן החי וכן לצורך פיקוח וטרינרי נוסף לבקשתם של מפעלים המייצאים מזון מן החי.
תפקידי התאגיד: השאלה היא האם כאשר אנחנו מדברים על תאגיד שהוא מעסיק בלבד, האם זה הולם את אופיו והאם לא צריך להגיד שלפחות נותן איזה אימפוט מבחינת תפיסת פיקוח, מדיניות פיקוח, משהו שהוא לא רק מעסיק ולא רק מעסיק אותם.
<אפרת אביאני: העמדה שלנו, של הממשלה, בעניין הזה היא שתפיסות הפיקוח ומדיניות הפיקוח, זה משהו שהוא צריך להישאר בידיים של הרגולטור.
<אפרת אביאני: לכן לא חשבנו שנכון לתת בין תפקידי התאגיד סמכויות להחליט או לקבוע מדיניות של פיקוח.
אלי אלאלוף: מי מבצע את המדיניות של הרגולטור?
<אפרת אביאני: הרגולטורים.
אלי אלאלוף: לרגולטורים יש מערכת מקבילה?
<אפרת אביאני: יש את המערכת של הפיקוח העליון שהיא מתקיימת או בשירותים הווטרינריים או במחלקה הוטרינרית בשירות המזון הארצי.
<אפרת אביאני: הרופאים הווטרינרים המפקחים הם זרועם הארוכה.
<אפרת אביאני: הם הידיים והרגליים שלהם בשטח והם כפופים מקצועית להנחיות ולמדיניות של הפיקוח שנקבעת על ידי הרגולטורים.
שולי מועלם-רפאלי: בעצם התאגיד הזה הוא כמו מיינפאוור כזה שהוא מעסיק רופאים וטרינריים.
שולי מועלם-רפאלי: בכל זאת הם אנשי המקצוע.
<אפרת אביאני: הוא יותר מ-מיינפאוור, הרבה יותר כי הוא מסגרת ציבורית.
אלי אלאלוף: בלי פרסומת לגופים.
שולי מועלם-רפאלי: סליחה, זה מה שאני זוכרת מלפני שלושים שנה, עת סיימתי את הצבא.
<אפרת אביאני: הוא מסגרת ציבורית שמאפשרת העסקה כוללת ומבנה יציב של פיקוח וטרינרי שלטוני שמחובר לממשלה ומנוהל באופן עצמאי על ידי הממשלה.
<אפרת אביאני: זה הרבה יותר מזה.
<אפרת אביאני: זה כלי ביצוע של הממשלה.
אלי אלאלוף: לא לשכוח שזה תאגיד ממשלתי.
<אפרת אביאני: זה תאגיד ממשלתי לגמרי.
שולי מועלם-רפאלי: השאלה אם אין מקום שלתאגיד הממשלתי הזה שמורכב כולו מאנשי מקצוע יהיה איזה שיג ושיח בנושאים המקצועיים.
<אפרת אביאני: כמו שהיום רופאי מועצת הלול נגיד שהם מוסמכים על ידי השירותים הווטרינריים, יכולים לנהל שיג ושיח עם השירותים הווטרינריים במהלך העבודה השוטפת שלהם ויש דיונים, או רופאי הרשויות המקומיות.
<אפרת אביאני: יש מקרים מפורסמים של כשלים בבתי מטבחיים, בפיקוח על פעילות על בתי מטבחיים.
<אפרת אביאני: בוודאי שיש שיג ושיח.
<אפרת אביאני: כל הזמן יש תנועה והעברה של מידע בין השטח לבין הפיקוח העליון אבל זה לא אומר שהתאגיד כתאגיד, צריכה להיות לו סמכות או תפקיד רשמי בעניין הזה.
<אפרת אביאני: זה משהו שבין הפיקוח הווטרינרי העליון אצל משרדי הממשלה לבין הרופאים הווטרינרים עצמם.
אלי אלאלוף: בהגדרות התאגיד הנושא הזה מסוכם?
<אפרת אביאני: זה מה שהוגדר כרגע.
<ענת מימון: לא כתובים התפקידים.
אלי אלאלוף: אני חזרתי כמו תוכי על הגדרה אחת כזאת.
אלי אלאלוף: אמרו לי שמדיניות הפיקוח נקבעת במשרד הרלוונטי.
אלי אלאלוף: כרגולטור.
אלי אלאלוף: והביצוע הוא בתאגיד.
אלי אלאלוף: זה נראה לי חד וחלק.
אלי אלאלוף: היישום נותן גם אחריות גדולה.
אלי אלאלוף: זה לא טכני יבש.
אלי אלאלוף: זה ראש גדול אותו אנחנו מבקשים מאנשי התאגיד.
<אבי שפירא: אני בהחלט רוצה לחזק את זה.
<אבי שפירא: אני בהחלט חושב שצריך להיות גם בהגדרה איזשהו מנגנון של שיג ושיח.
<אבי שפירא: אני לא יודע איך באמת מתרגמים את זה לניסוח.
<אבי שפירא: התאגיד הוא הזרוע המבצעת אבל הוא צריך לא רק לשמוע מה שהוא אומר אלא לפעמים להקשיב למגבלות שיש לאנשים בשטח.
<אבי שפירא: זה רק צריך להתבטא בניסוח.
אלי אלאלוף: הנקודה הזאת שמעלה דוקטור שפירא וגם אני, אני מבקש שבהפסקה תנסו לשלב אותה בהגדרות היחסים בין התאגיד לבין הרגולטור.
<נעה בן שבת: אם כן, יתכן שיהיה לתת שירותי פיקוח או משהו שיבהיר שזה מארג של שירותים.
אלי אלאלוף: אני מדבר על היחסים בין הרגולטור לבין התאגיד.
<אפרת אביאני: אני אנסה לעבות קצת את הנושא.
שולי מועלם-רפאלי: שלא יהיו רק המלים להעסיק ולגבות אלא שיהיה שם תוכן כלשהו.
<נעה בן שבת: גביית אגרות ותשלומים, בכפוף לאמור בסעיף 32מו(ב).
<נעה בן שבת: למלא כל תפקיד שהוטל עליו לפי סימן זה.
<מירה סלומון: הערה.
<מירה סלומון: זה לא למלא כל תפקיד שהוטל עליו לפי סימן זה כי סימן זה הוא סימן ב' שמדבר על הקמת התאגיד, מעמדו ותפקידיו.
<מירה סלומון: זה אמור להיות לפי פרק זה, שזה פרק ו'1.
<מירה סלומון: הערה שנייה.
<מירה סלומון: אנחנו מכירים את אחד התפקידים של התאגיד והוא לא רק לגבות אגרות ותשלומים אלא גם להעביר לרשויות המקומיות שמבצעות את עבודות הפיקוח כקבלן ביצוע, להעביר אליהן את האגרות.
<מירה סלומון: נכון שזה נכנס לכאורה בתוך ה-למלא כל תפקיד שהוטל עליו לפי פרק זה, ובכל זאת, אם זה אחד התפקידים שאנחנו יודעים שדנים בו הרבה, כדאי לכתוב את זה ברחל בתך הקטנה ולא רק במסגרת ההוראה.
<נעה בן שבת: לומר להעביר תשלומים בהתאם לסעיפים שנפנה אליהם.
אלי אלאלוף: להעביר תשלומים, בעיני זה לא מספיק אצילי.
<נעה בן שבת: הוא גובה ומעביר.
<מירה סלומון: הוא גובה ומעביר אלינו כמי שמבצעים עבורו את העבודה, ככל שאנחנו מבצעים עבורו את העבודה.
אלי אלאלוף: הוא לא יבוא עם שק ובתוכו כסף.
אלי אלאלוף: צריך לומר לדאוג למהלכים האלה.
<נעה בן שבת: סעיף 248(א) שקראנו אומר ש"התאגיד יעביר לרשויות המקומיות המעסיקות רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים כאמור בסעיף 223 תשלום בסכום השווה למכפלה".
<נעה בן שבת: הוא ממש אומר יעביר.
אלי אלאלוף: איך הוא יעביר?
אלי אלאלוף: הוא נותן הוראת תשלום וזהו?
אלי אלאלוף: הוא נותן הוראת תשלום לחנות או למפעל שתשלם?
<נעה בן שבת: זה בצד הגבייה.
<נעה בן שבת: בצד הגבייה הוא באמת גובה.
אלי אלאלוף: הוא גובה כסף פיזית?
<לימור תוסיה כהן: יש כרגע התלבטות.
אלי אלאלוף: אני מתנגד לזה.
אלי אלאלוף: אל תהפכו את המפקחים לגובי כסף.
<מירה סלומון: חלילה.
<מירה סלומון: זה התאגיד עצמו.
<מירה סלומון: זה כתוב במפורש.
<מירה סלומון: זה אחד הסעיפים בהמשך.
<נעה בן שבת: זה סעיף 247 ו-249.
<נעה בן שבת: סעיף 247 אומר שהתאגיד יגבה ושהשר יכול בצו להעביר את הסמכות לגבות תשלומים ממשרד הבריאות ואז הוא גם הורה על העברה לידי משרד הבריאות.
<לימור תוסיה כהן: אני חייבת לחזור לפסקה (3) שקראת.
<לימור תוסיה כהן: אתם הוספתם אותה.
<נעה בן שבת: אמרתי שלצערי זה לא מסומן בעקוב אחרי שינויים כי העתקתי את זה מקובץ אחר בגלל לחץ הזמן.
<לימור תוסיה כהן: את יכולה להסביר למה הכוונה?
<לימור תוסיה כהן: זה סעיף הוא לא כל כך מקובל בתאגידים ציבוריים.
אלי אלאלוף: מה אומר הסעיף?
<נעה בן שבת: למלא כל תפקיד שהוטל עליו על פי פקודה זו.
<נעה בן שבת: אפשר למחוק את זה.
<נעה בן שבת: רק צריך לזכור שאם ניתקל בתפקיד נוסף במהלך הפרק הזה, צריך לזכור להעביר אותו לכאן.
<מירה סלומון: אם אנחנו מסירים את פסקה (3), את סעיף הסל הזה של למלא כל תפקיד לפי הפרק, בוודאי שצריך להזכיר שחלק מתפקידי התאגיד כתאגיד הם להעביר את התשלומים לרשויות המקומיות שייתנו לו שירותים.
<מירה סלומון: זה בוודאי.
<נעה בן שבת: הבנתי שזה מוסכם, שאנחנו נוסיף את המלים האלה, בהתאם לסעיף 249.
<מירה סלומון: בכפוף.
<מירה סלומון: זה בסדר.
<מירה סלומון: אבל להזכיר שזה חלק מהתפקידים שלו.
<לימור תוסיה כהן: אפשר להוסיף את זה בפסקה (2).
<נעה בן שבת: 32ו.
<נעה בן שבת: האורגנים של התאגיד האורגנים של התאגיד הם המועצה, המנהל הכללי וועדת ביקורת.
סימן ג': אני מתנצלת כי בגלל הבעיה עם מעקב אחרי שינויים, זה לא נראה כך ואני רוצה להסביר מה היה כתוב כאן ומה אנחנו רצינו להציע.
סימן ג': המבנה היה שלתאגיד תמונה מועצה בת תשעה חברים כאשר בעצם יש לה יושב ראש שהשרים ממנים אותו במשותף, ואם הם לא הסכימו, ימנה ראש הממשלה.
סימן ג': אחרי כן יש כל מיני אנשים שהם צריכים להיות ממונים על ידי שר הבריאות, על ידי שר האוצר, על ידי מגוון של שרים.