GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: זה חשוב לי כי גם אילן רמז בהצעה מסוימת אבל הוא צנוע ולא מעז להגיד.
אילן גילאון: ביישן.
אלי אלאלוף: השינוי הוא להתמקד בתחנת הייצור המקורית ובתחנה הסופית לקראת השיווק לפרט.
אלי אלאלוף: לכן חשבו לנכון לבטל את כל מה שנקרא תחנות משנה שהן בדרך ולפעמים זה יותר מפעם אחת באותה נסיעה בבת אחת.
אלי אלאלוף: רציתי שתסבירו.
אלי אלאלוף: ההסבר שלי הוא לא מספיק מקצועי ו לכן אני מבקש שתחזקו אותו או תתקנו אותו.
<נדב גלאון: משרד החקלאות.
<נדב גלאון: לסבר את האוזן.
<נדב גלאון: יש היום שמונה משחטות שמייצאות סחורה לאיחוד האירופי ולארצות הברית.
<נדב גלאון: הפיקוח במשחטות האלה, שהן גם מפעלים, הוא ברמה שמפוקחת על ידי השירותים הווטרינריים במדינת ישראל ומעת לעת גם על ידי השירותים הווטרינריים, גופי הפיקוח, של האיחוד האירופי וארצות הברית.
<נדב גלאון: המשאיות שלהם הן כולם כבר בדור החדש והן חייבות להיות כאלה והשילוח נעשה על ידי וטרינר שנמצא במפעל.
<נדב גלאון: אגב, חלק מהווטרינרים האלה היו מועסקים על ידי הרשויות.
<נדב גלאון: זאת אומרת, אם לא סומכים על הרופא במפעל, הרי זה אותו חומר של רופא שנמצא גם ברשויות ואנחנו סומכים גם על אלה וגם על אלה.
<נדב גלאון: לדוגמה, בשנת 2012 שמונה המשחטות האלה הוציאו לדרך מאתיים אלף משאיות.
<נדב גלאון: ממאתיים אלף משאיות, נפסל המשלוח של 27 משאיות בלבד, שזה אומר 0.006.
<נדב גלאון: זה אומר שש משאיות מתוך 10,000 משאיות.
<נדב גלאון: תמיד אפשר לתפוס איזושהי משאית עם בשר רקוב או עם איזו תמונה נוראית.
<נדב גלאון: זה כמו להגיד שבגלל תאונת מטוסים או בגלל תאונת דרכים, לא עולים יותר על הכביש.
<נדב גלאון: בשר יבוא מחוץ לארץ היום פטור מבדיקה.
<נדב גלאון: אנחנו בודקים היום את בשר העוף מכיוון שאפשר לבדוק אותו.
<נדב גלאון: הפטור הוא מדרגי.
<נדב גלאון: כל מפעל שעומד בסטנדרט, יש פיילוט שנמשך כבר יותר משנה בעיריית תל אביב ועל פי קביעה של דוקטור דולב, בהתייעצות עם הרשות המקומית, המשחטות או העסקים המסוימים שקיבלו פטור, פטורות.
<נדב גלאון: הן עדיין נבדקות ליד העסק.
<נדב גלאון: הניירות נבדקים.
<נדב גלאון: לא מצאנו אירועים חריגים, לא מצאנו פגמים גדולים.
<נדב גלאון: כלומר, אפשר לחיות עם זה.
<נדב גלאון: אין לנו שום סיבה לחשוב שבדיקות המשנה מצמצמות סיכון.
<נדב גלאון: אנחנו יודעים כמה פעמים נבדקות משאיות כאלה מאירופה ואני אומר, זאת אותה סחורה.
מיכל בירן: רק אין שם ישראלים.
<נדב גלאון: זאת הערה שלך.
<נדב גלאון: אני לא יודע למה נהג ישראלי הוא פחות טוב או בעל מפעל ישראלי הוא פחות טוב מיווני, פורטוגזי או איטלקי.
מיכל בירן: אנשים מצוינים אבל יש לנו קושי בנורמות האלה ואנחנו עובדים על זה וכל המערכת הולכת לשם, אבל גם צריך להבין שכרגע אם הם מוצאים כל כך הרבה בשר שצריך להשליך אותו ויש תמונות מצמררות, אי אפשר להתעלם מזה.
<נדב גלאון: צריך לזכור שבשר שצריך להשליך אותו מוצאים גם בעסקים ואת רוב הבשר שמשליכים בעסקים, מי שמבריח אותו ממקום כזה או אחר או ממפעל בלתי מוכר, ממילא לא התכוון להעביר בדיקות משנה.
איציק שמולי: אנחנו מוצאים את זה גם במפעלים שהם מוכרים ולא רק במה שהוא מוברח.
איציק שמולי: חבל שאי אפשר להראות כאן, אבל הקרטונים הם קרטונים של חברות מוכרות ולא של זב חוטם.
איציק שמולי: תפסיקו להגיד כל הזמן אירופאים.
איציק שמולי: אם תקנו מהאירופאים, אף אחד לא יתעסק כאן כי כל חברה שתתעסק עם האירופאים ועם האמריקאים לא תיכנס יותר לשוק האמריקאי או האירופאי.
<קריאה: לאירופה יוצאת מכולה סגורה.
<נדב גלאון: את תכנית התחנות האזוריות הציגו למשרד החקלאות והבריאות לפני כשלוש שנים.
<נדב גלאון: בדקנו אותה והיא לא נראית לנו ראויה.
<נדב גלאון: בהערכת הסיכונים שלנו, בדיקות המשנה במפעל שיודע לייצר ולפקח ויש לו משאית עם כל האיכונים האפשריים של טמפרטורה ואפילו פתיחת דלתות לפעמים, אין צורך לעצור משאית.
<נדב גלאון: שום דבר לא קורה במהלך הדרך ואם קורה, המשאית חוזרת למחרת, רופא המפעל מקבל קריאת טמפרטורה - - -
אילן גילאון: יש מצב שמטרת החלוקה לפעמים לא קוהרנטית לעניין של הקרבה האמיתית של המשאית?
אילן גילאון: לפעמים מישהו יכול לחלק נניח ברמת גן ובגבעתיים ולא לספק לאטליז קרוב וכן ללכת למקום הרבה יותר רחוק.
<נדב גלאון: יושבים כאן נציגי המשחטות או המפעלים הגדולים והרי גם להם אין סיבה לעשות זיגזג.
<נדב גלאון: אבל גם בשיטה האזורית, אם משאית תצא מאזור בית שאן או מקריית שמונה, ויש שם הרבה מפעלים שהם ברמת פטור מבחינתנו, כשהוא נוסע לחלק במפעלי ים המלח, אם לא יציבו את התחנה האזורית באלמוג או ביריחו, יצטרכו להציב אותה בירושלים והוא עדיין צריך לנסוע שעתיים מיותרות כדי להיבדק.
<נדב גלאון: אם הבדיקה מיותרת, מקצועית היא מיותרת.
אלי אלאלוף: אני לא עושה סבב שני באותו נושא.
אילן גילאון: שאלה.
אילן גילאון: הסיפור של הבשר המיושן, אתה יכול להסביר?
<אלי גורדון: יישון, באנגלית אייג'ינג.
אילן גילאון: מביאים את הבשר הטרי, שמים אותו במקרר ומיישנים אותו בעצמנו.
אילן גילאון: איפה הבעיה אתו בהצגתו במרכול?
<ינון יוני: מדובר בסעיף 33, בנושא של הגדרת בשר טרי, בשר מיושן, בשר קפוא ובשר מופשר.
<ינון יוני: על זה כבר נתנו את הדעת בסעיף 33, על אופן המכירה של בשר מהסוג הזה.
אילן גילאון: לא הבנתי כלום, אבל בסדר.
<ינון יוני: בשר מיושן הוא בשר שעבר .
<ינון יוני: . ., בשר מופשר זה בשר שהפשירו אותו.
אילן גילאון: הבנתי שאסור יהיה להציג את הבשר בדוכן הקצב והוא יצטרך להיכנס לתוך שקיות, זה דבר שכנראה יעלה את המחיר של הבשר.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה להיות פורמליסט, אבל דנו בזה.
אלי אלאלוף: אם אני הבנתי את הבשר המיושן, זה בשר טרי שנשאר במקרר עד שלושה ימים.
אילן גילאון: יש לזה הגדרה.
אילן גילאון: זה מה שרציתי לדעת.
אלי אלאלוף: כן, יש הגדרה מדויקת.
<שי סומך: אני רוצה להקריא את התיקון שאנחנו מציעים לאור ההערה של מירה.
<שי סומך: אפשר?
<שי סומך: בסעיף 250(א), במקום "לפי פרק זה", אנחנו מציעים שיהיה כתוב "תקנות שהותקנו לפי פקודת המזון ערב יום תחילתו של הפרק".
<מירה סלומון: אם אפשר, אדוני, הייתה לי הערה.
<מירה סלומון: לנושא של שמירה על בריאות הציבור אין לי מה להיכנס אלא יש את ארגון הרופאים הווטרינרים שיסבירו את החשיבות והמטרות.
<מירה סלומון: אני רק מבקשת להתייחס לנקודה שהעלתה היועצת המשפטית של משרד החקלאות.
<מירה סלומון: היא טענה שהמודל של ההווה, של התחנות האזוריות, של תחנות בדיקות המשנה האזוריות, הוא לא חוקי.
<מירה סלומון: בנושא הזה מונחת בפני מרכז השלטון המקומי וארגון הרופאים הווטרינריים ברשויות המקומיות חוות דעת משפטית של היועצת המשפטית של מרכז השלטון המקומי במסגרתה היא מסבירה מדוע ההסדר הזה הוא חוקי לשיטתנו.
<מירה סלומון: אני מבקשת להבהיר גם לפרוטוקול שחוות הדעת מתבססת על סעיף 249 לפקודת העיריות שקובעת שרשויות מקומיות רשאיות לשתף פעולה ביניהן ועל תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות) - אני לא זוכרת את מספר התקנה – שקובעת שתחנות בדיקת המשנה שאושרו זה מכבר, יכולות להמשיך להוסיף ולשמש כתחנת בדיקות משנה.
<מירה סלומון: לא כתוב שם שהתחנה חייבת להיות מקומית ולא אזורית, אזורית ולא מקומית.
<מירה סלומון: לפירוט חוות הדעת אפשר להעביר אותה ולהציג אותה אבל זה קיים.
<מירה סלומון: אי אפשר לומר באופן חד וחלק שזה לא חוקי.
<אפרת אביאני: אנחנו במחלוקת.
<מירה סלומון: מותר לא להסכים, אבל יש חוות דעת שמכשירה את זה משפטית.
אלי אלאלוף: היינו צריכים לקבל תשובה מהאוצר אבל התבקשתי על ידי חבר הכנסת שמולי לחכות לו.
אלי אלאלוף: כשהוא יחזור, התשובה תינתן.
אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים את הסעיף הזה בהתלבטויות שתסכמו ביניכם אחרי דיון.
אלי אלאלוף: למה אנחנו חייבים להודיע היום על מועד סגירת התחנות?
אלי אלאלוף: תבדקו את הנושא הזה.
אלי אלאלוף: בלאו הכי לפי ההסברים שלך, התחנות ייסגרו בהדרגה.
<אפרת אביאני: הן ייסגרו בסוף תקופת המעבר.
אלי אלאלוף: אבל עד סוף תקופת המעבר ייסגר חלק מהתחנות.
<אפרת אביאני: הן יישארו עד שיישמט הבסיס החוקי הקלוש לקיומן.
אלי אלאלוף: המשך הטיפול במפעלים שאתם מכריזים כמפעלים שראויים לקבל פטור תוך כדי.
אלי אלאלוף: התהליך הזה ממשיך.
<אפרת אביאני: הוא קורה.
<אפרת אביאני: כל מי שעומד בתנאי הפטור, גם במהלך תקופת המעבר.
אלי אלאלוף: מי הכתובת שנותנת את הפטור הזה?
<אפרת אביאני: פטור מבדיקת משנה מלאות, סעיף 257.
אלי אלאלוף: נקודה שלישית וכאן אמרו כאילו אנחנו לא מתייחסים לקטנים אלא רוצים לחנוק אותם, להיפטר מהם וכולי.
אלי אלאלוף: אני מבקש כדרישה של חבר כנסת עם רגישות חברתית מופרזת, גם בשם הסיעה וגם בשם חברי הכנסת שיושבים כאן.
אלי אלאלוף: אני מבקש להיות מאוד מאוד זהירים עם המפעלים הקטנים והבינוניים.
אלי אלאלוף: אין שום סיבה לפגוע בהם בתהליך הזה.
אלי אלאלוף: נבדוק אתכם.
אלי אלאלוף: תבואו גם עם תשובות לגבי אותם מפעלים קטנים והיצרנים הקטנים כדי שבחגיגה הזאת לא נשכח אותם ונחסל אותם חס וחלילה.
אלי אלאלוף: אני בטוח שזאת לא הייתה הכוונה אבל אני מבקש שתהיה הרגישות הנדרשת לעניין זה.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים לענות לשאלות שלי, בבקשה.
אלי אלאלוף: אם לא, אני מוכן לקבל תשובות יותר מאוחר.
אלי אלאלוף: אנחנו עוברים לסעיפים הבאים.
<נעה בן שבת: הסעיפים הבאים עוסקים במועד התחילה וגם בהוראות השעה.
<נעה בן שבת: השאלה אם רוצים להיכנס לזה או להמתין לתשובות של משרדי הממשלה.
<נעה בן שבת: תת-סימן ח': תחילה 252.
<נעה בן שבת: תחילה בתת סימן זה – "יום תחילתה של תקופת המעבר" - 1 בחודש שלאחר תום תשעים ימים מיום פרסומו של פרק זה.
<נעה בן שבת: "יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי במפעלים" – תום תקופה של 48 חודשים שתחילתה ביום תחילתה של תקופת המעבר.
<נעה בן שבת: "יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים" – המועד שבו יוקם התאגיד, כאמור בסעיף 334(ב)(3).
<נעה בן שבת: המועד השני של יום תחילת הפיקוח הווטרינרי הארצי במפעלים הוא ארבע שנים מתום 1 בחודש לאחר תום תשעים ימים מיום פרסום החוק.
<נעה בן שבת: אני מבינה שהשרים ביקשו לקצר את התקופה הזאת.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה מאפשר היערכות מתאימה למפעלים.
אלי אלאלוף: אני בעד לקצר את התקופה, ברשותכם, כדי שנקצר בדיון.
אלי אלאלוף: זאת בקשת השרים.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים לקצר ולאפשר הארכה במידה ולא נוכל לעמוד בלוח הזמנים המקוצר, באישור הוועדה.
<רון אייפר: חשוב לנו להבהיר שהיה לנו הסכם שהוא הבסיס לכל הפרק הזה כפי שהוא התקבל בממשלה.
<רון אייפר: נושא תקופת הזמן נבדק ולכל משרדי הממשלה ולמרכז השלטון המקומי היה לנו חשוב שאלה יהיו ארבע שנים עם קיצור לשנתיים בהסכמת שר הבריאות.
<רון אייפר: הסיבה לכך היא בראש וראשונה גם תקופת ההיערכות של המפעלים הקטנים והבינוניים שיהיו להם את ארבע השנים האלו.
אלי אלאלוף: אתה רוצה לספור מארבע לשתיים ואני מציע לספור משתיים עם אפשרות להגיע לארבע.
אלי אלאלוף: זאת ההצעה שלנו.
אלי אלאלוף: יש למישהו מה לומר?
<אבי שפירא: לא בנושא הקיצור אלא איזושהי סתירה שאולי אני טועה בה ואם יתקנו אותי, זה בסדר.
<אבי שפירא: לכאורה לא חייב להיות סנכרון בין יום תחילת הפיקוח במפעלים ויום תחילת הפיקוח בשווקים.
<אבי שפירא: האם אני צודק?
<נעה בן שבת: הם לא חלים באותו מועד.
<אבי שפירא: ביום תחילת הפיקוח במפעלים, בעצם מסתיימות בדיקות המשנה.
<אבי שפירא: לא יתבצעו יותר בדיקות משנה.
<אבי שפירא: לעומת זאת, ביום תחילת פיקוח השווקים שיכול להיות מועד מוקדם יותר, אמורים להתחיל לעסוק בפיקוח בשווקים רופאים וטרינריים שאולי חלקם אמורים להיות רופאים וטרינרים של הרשויות המקומיות אלא שהם עדיין עסוקים בביצוע בדיקות המשנה.
<אבי שפירא: הם לא יוכלו להיות מוסמכים לצורך פיקוח בשווקים.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר לך שאני מזהה את הבעיה.
אלי אלאלוף: זאת בעיה טכנית לוגיסטית ובוא נשאיר אותה להתמודדות של הצוות המקצועי.
אלי אלאלוף: זה לא בסיס לדיון.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לפתוח כאן בעיות לוגיסטיות של מי סוגר את הדלת כשהוא מסיים את העבודה.
<אבי שפירא: המשמעות היא שווטרינרים לא יוכלו להגיש מועמדות לתאגיד.
אלי אלאלוף: זה משהו אחר.
אלי אלאלוף: אני בטוח שגם הווטרינרים יודעים לתכנן את צעדיהם.
אלי אלאלוף: זה עניין לוגיסטי ולא מהותי וזה לא לחוק.
<אבי שפירא: אם נמנע מרופא וטרינר להגיש מועמדות, הוא לא יוכל לבצע.
אלי אלאלוף: אף אחד לא מונע ממנו.
<משה רפאלוביץ: אם יותר לי להסביר.
<משה רפאלוביץ: המשמעות היא שרופא שיישאר לעשות בדיקות משנה, לא יוכל לעבור - גם אם יוחלט שהוא צריך לעבור לתאגיד – לעבוד בתאגיד כי המעבר לתאגיד הוא בשלב מוקדם יותר.
אלי אלאלוף: בניהול התאגיד תבדקו את העניין הזה אבל לא נקיים בזה דיון.
<שי סומך: בדיקות המשנה מאוד יצטמצמו בתקופת המעבר כי הרבה מאוד מפעלים יקבלו פטור.
אלי אלאלוף: יש כאן גם את ההיגיון של התאגיד.
אלי אלאלוף: התאגיד יכול לסכם ולבצע בשלב יותר מאוחר עם אותו וטרינר.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שלא רוצים לפטר או להתפטר מאף וטרינר שנמצא במערכת.
אלי אלאלוף: רוצים אתכם, רוצים את כולכם במערכת.
אלי אלאלוף: חבר'ה, זה ברור.
אלי אלאלוף: קיבלתי הודעה, קיבלתם התחייבות, קיבלתם גם תנאים שהלוואי שהיו נותנים אותם גם לעובדים אחרים.
אלי אלאלוף: נגיע לתאגיד, אבל בינתיים אל תהפכו את הדיון הזה לטכני כי זה לא יאפשר לנו להגיע לבעיות המהותיות שאתם יודעים להעלות.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מבקשים רק שהצוות המקצועי יתייחס לדבר הזה כי יש כאן סתירה.
אלי אלאלוף: יתייחסו לזה, אבל זה לא קשור לחוק כרגע.
<שלמה דולברג: תודה על רשות הדיבור.
<שלמה דולברג: אנחנו חשבנו על תקופת המעבר יחד עם משרדי הממשלה כי אנחנו בעצם מעבירים להם אחריות וזאת בעצם העברת מקל משלטון מקומי לשלטון מרכזי.
<שלמה דולברג: התקופה הזאת צריכה להיות מלווה בהרבה מאוד סידורי אגרות, סידורי תקציב, סידורים סטטוטוריים ולכן הגענו למסקנה שארבע שנים זאת תקופה מקסימלית.
<שלמה דולברג: השרים לא אמרו דבר רחוק מזה.
<שלמה דולברג: בעצם השרים שאמרו שהם חושבים שנתיים, יכולים בהחלטה שלהם לקצר לשנתיים.
<שלמה דולברג: לכן הצענו, ואנחנו חושבים שזה נכון שהוועדה תשאיר את זה לארבע שנים ואותם שרים שחושבים שצריך לקצר לשנתיים, יש להם את הסמכות בחוק בנוסח הקיים.
אלי אלאלוף: ברשותך, מה קורה אם התהליך יהיה הפוך?
אלי אלאלוף: כולנו מכירים את עצמנו, כמו שאמרה חברת הכנסת בירן, ולא נורא שאנחנו גם מבקרים את עצמנו כי זה לא פסול, אבל אנחנו מכירים את המערכת.
אלי אלאלוף: אתה נותן ארבע שנים, מתחילים להזדרז בשנה השלישית.
אלי אלאלוף: אני אוהב להזדרז מהיום הראשון.
<שלמה דולברג: אני מבין וברשותך אני אענה לשאלתך.
<שלמה דולברג: במצב הפוך בעצם יש כאן כמה בעיות.
<שלמה דולברג: אחת, בעיית יחסי עבודה.
<שלמה דולברג: שנתיים הן לא תקופה שהיא אפשרית מבחינת יחסי עבודה להסדיר מעבר מסודר של עובדים.
<שלמה דולברג: זאת לא תקופה מספיקה.
<שלמה דולברג: ארבע שנים היא תקופה מספיקה.
<שלמה דולברג: שנית, התאגיד צריך לקום כדי ליצור הסכם עבודה שאליו יעברו הווטרינרים וגם זה לא סביר שיהיה בשנתיים.
<שלמה דולברג: זה לא נראה לנו סביר.
<שלמה דולברג: לכן אנחנו חושבים שאין בעיה לעשות את זה לדעתנו ארבע שנים, לאפשר את המרווח הזה ליחסי עבודה ולהסדרות סטטוטוריות והשרים יוכלו לקצר.
<שלמה דולברג: אנחנו חושבים שזה יותר נכון.
<אבשלום דולב: ברגע שאמרת שאתה רוצה לא לשכוח את המפעלים הקטנים, המפתח למפעלים הקטנים הוא היערכות למעבר לכך שהם יקבלו אישור של ייצור נאות.
<אבשלום דולב: זה תהליך שלוקח הרבה זמן.
<אבשלום דולב: אני חושב שצריך להיות בקטע הזה מאוד רגיש למפעלים הקטנים.
<אבשלום דולב: אני סבור שמפעל קטן יכול להגיע די מהר לייצור בתנאי ייצור נאותים אם הוא עושה את זה נכון.
<אבשלום דולב: הוא צריך להיערך לזה פנימה, הוא צריך להדריך את כל העובדים, הוא צריך להשקיע כסף, הוא צריך לעשות הרבה דברים.
<אבשלום דולב: לכן אני חשוב שהרעיון שאמר שניתן טווח גדול אבל נוכל לקצר אותו, זה לא אומר ארבע שנים אלא לקצר אותו, הוא התשובה למפעלים הקטנים.
אלי אלאלוף: חברים, אני לא מאוהב בהצעות שלי.
אלי אלאלוף: אני מוכן לשנות את ההצעה למרות שאני חושב שאני מבטא את בקשת השרים.
אלי אלאלוף: אני שוב אומר, זה צריך להיות שנתיים עם אפשרות להגדיל.
אלי אלאלוף: שנית, אני מזכיר לכם שהתחייבנו בוועדה הזאת שכל מושב כנסת יהיה דיון על כך.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נחכה לסוף השנתיים כדי לדון אם להאריך.
אלי אלאלוף: כמעט כל שישה חודשים לפחות אנחנו נקיים דיון על כך.
אלי אלאלוף: אם אנחנו רואים שלא מתקרבים – ותודה לאדון דולב שחושב על מהפעלים הקטנים והבינוניים – ולא מאפשרים לקטנים ולבינוניים להתפתח, אנחנו כבר אחרי שנה נוכל לבוא ולאריך את התקופה.
אלי אלאלוף: אני הייתי מחפש נוסחה שאומרת עד ארבע שנים עם עדיפות לעשות בדיקה חוזרת אחרי שנתיים.
אלי אלאלוף: לא מפריע לי שתישארו עם הנוסח המקורי אבל בואו נכבד את השרים.
<שלמה דולברג: הנוסח שאמרת בהחלט נראה בסדר.
<שלמה דולברג: עד ארבע שנים עם אפשרות לדון בנקודות יציאה.
אלי אלאלוף: נדמה לי שאת הנקודה הזאת סיכמנו אלא אם יש עוד הערות.
<גליה שגיא: רציתי לחזק את הטווח של ארב שנים.
<גליה שגיא: לא לשכוח שעשינו כאן
<גליה שגיא: איזושהי חלוקת סמכויות בין משרד החקלאות למשרד הבריאות וזאת העברת מקל שהיא מאוד רצינית למפעלים.
<גליה שגיא: זה נושא של יצוא, של ליווי משלחות מחוץ לארץ בנוסף למפעלים הקטנים שאם אתה אומר להם שנתיים, לא יוכלו לעמוד אפילו ברמת המענקים וההלוואות, ושמענו שיצטרכו להיות כאן back to back.
אלי אלאלוף: אני שמח להיכנע.
<משה רפאלוביץ: בקשה קטנה שהעלתה אותה קודם חברת הכנסת בירן.
<משה רפאלוביץ: אני מציע שסוף תקופת המעבר לא תקבע באבחת חרב אלא ילכו על התקופה הזאת אבל שזה יהיה באישור הועדה.
<משה רפאלוביץ: כדי שתהיה בקרה.
<שי סומך: המערכת חייבת ודאות.
<שי סומך: יכול להיות מצב בו המעבר לא יהיה בעוד ארבע שנים, זה תלוי בשר, בוועדה, ואנחנו יכולים להיות עם הוראת המעבר במשך שנים ארוכות.
<שי סומך: המערכת צריכה לדעת שבתוך ארבע שנים היא עוברת, היא צריכה להיערך לזה וחוסר הוודאות הזה הוא בלתי אפשרי.
אלי אלאלוף: תשאירו את ארבע השנים אבל בכל מקרה תהיה הודעה לוועדה.
<מירה סלומון: אדוני, אם אפשר, אנחנו מבקשים בכל זאת לשוחח עם הצוות המקצועי לעניין ההגדרות כי יש משהו שגם אנחנו לא לגמרי הבנו את המודל שמוצע בנושא של ההגדרות, של התחילה.
<נעה בן שבת: בסעיף 334 יש קצת בעיה ממתי סופרים.
אלי אלאלוף: את מסכימה לחכות ל-334?
<מירה סלומון: אפשר בהפסקה לדון בזה.
<נעה בן שבת: נעלה את הבעיה כדי שנוכל לנסות לפתור אותה בהפסקה.
אלי אלאלוף: תעלי אותה.
<מירה סלומון: חשבתי שנעשה זאת בהפסקה ונוכל לחזור עם תשובות לוועדה.
אלי אלאלוף: תדונו בהפסקה ותחזרו עם תשובות.
אלי אלאלוף: אם לא מצאתם נוסח, נתמודד עם זה.
אלי אלאלוף: ברוכה הבאה חברת הכנסת יעל גרמן.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 253, תחילה.
<נעה בן שבת: 253.
<נעה בן שבת: תחיילה תחילתו של סימן זה ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי במפעלים.
<נעה בן שבת: ראינו שהמועד הזה הוא תום תקופה של 48 חודשים, כפי שאמרנו.
<נעה בן שבת: על אף הוראת סעיף קטן (א), תחילתן של ההוראות הבאות יהיה מוקדם יותר לפי המועדים המפורטים לצדן - ההוראות לעניין הגדרות ושמירת סמכויות כאמור בסעיפים 204 ו-251 בהתאמה – ביום תחילתה של תקופת המעבר.
<נעה בן שבת: ואולם תחילתן של ההגדרות "מפעל לבשר גולמי" ו"תעודה וטרינרית" שבסעיף 204 תהיה ביום תחילתו של סימן זה כאמור בסעיף קטן (א).
<שי סומך: ההוראה הזאת גם נכונה להוראת המעבר.
<שי סומך: אין בהוראות המעבר כדי לפגוע בסמכויות.
<שי סומך: ב-204 יש הגדרות שמשתמשים בהן.
<נעה בן שבת: הגדרות לשמירת הסמכויות, אתה אומר יהיו מידיות והשאר ייכנסו לתוקף רק בתחילתו של הפיקוח במפעלים.
<שי סומך: איפה ההגדרות לפעולות לטיפול בשר גולמי?
<נעה בן שבת: בסעיף 26.
<שי סומך: הן צריכות להיכנס לתוקף אחרי ארבע שנים.
<נעה בן שבת: אבל ההגדרה של פעולה בבשר גולמי, אנחנו מגדירים אותה והיא נכנסת גם לצורך החלק הכללי.
אלי אלאלוף: לכם זה ברור?
אלי אלאלוף: אנחנו לא יודעים על מה אתם מדברים.
<נעה בן שבת: באופן כללי ההגדרות וההוראות של שמירת סמכויות נכנסות לתוקף כבר באופן מידי, לעומת כל שתי הגדרות של מפעל לבשר גולמי שמשקפת את חלוקת הסמכויות בין משרד החקלאות ומשרד הבריאות, וההגדרה של תעודה וטרינרית שבסעיף 204, שתי אלה יחולו רק בתום אותם 48 חודשים.
<נעה בן שבת: פסקה (2), הוראת שעה, עוברת לחלק של הוראת השעה.
<נעה בן שבת: זה אמור להשתקף בסעיף הגדרת תקופת המעבר בהמשך.
<נעה בן שבת: הוראות סימני משנה ד'2, ה'2 ותת סימן ו' למעט סעיף 242 – לא ברור למה הכוונה – ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים.
<נעה בן שבת: ואולם ההוראה בסעיף 223(ב) לעניין מתן הודעה של רשות מקומית על הרופאים הווטרינרים המפקחים בשווקיה, תחול ביום תחילתה של תקופת המעבר.
<שי סומך: כאן כנראה לא נעשו התאמות.
<שי סומך: הכוונה היא לאותן הוראות של רפורמה שחלות בשווקים שהן צריכות להיכנס לפני ארבע שנים, ביום תחילתו של הפיקוח בשווקים אם הוא יקוצר.
<שי סומך: אם הפיקוח בשווקים יקוצר, הוא יהיה פחות מארבע שנים ואותן הוראות שמתייחסות לשווקים צריכות להתחיל מוקדם יותר.
<שי סומך: בהפניות כנראה יש בעיה וצריך לתקן את ההפניות.
אלי אלאלוף: תרשמו לתקן את ההפניות.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת שמולי חיכינו לך עם התשובה.
איציק שמולי: סליחה, הייתי במליאה.
<עלי בינג: למיטב הבנתי התשובה תצטרך להתחלק ביני לבין משרד הבריאות בנוגע למודל.
<עלי בינג: אם נתייחס למה ששאלת, זה תזכיר.
<עלי בינג: בנוגע לאגרות יש להבחין בין שני סוגים של אגרות.
<עלי בינג: יש את האגרות במפעלים, שזה בעצם ביחס לרופא שנמצא במפעל וזאת האגרה של המשרד לבין האגרה שהיא לפיקוח בשווקים שם אתה משלם פר קילו.
<עלי בינג: רק כדי להבהיר, האגרה פר קילו, היא הייתה בהתאם לצורך ובהתאם למודל שהוצע לנו על ידי משרד הבריאות.
<עלי בינג: אין לנו שום ידע מקצועי כל כמה זמן צריך לבקר, היכן, כמה נקודות מכירה יש בזה.
<עלי בינג: זה לא משהו שאגף תקציבים בנה.
<עלי בינג: הנייר זה חתום על ידי אבל בעצם מי שבנה את המודל, זה משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: מי שרוצה לראות את הנייר, הוא לרשות הכלל.
<אלי גורדון: לשאלתך.
<אלי גורדון: האם זאת התדירות שמספקת אותנו ואיך נבנתה המטריצה, כמו שמצוין גם במסמך, זאת הערכה ראשונית שמתבססת על מספר הנחות יסוד, בין היתר מה הם סוגי העסקים שאנחנו מזהים שיש צורך לעשות בהם ביקורת בנוסף לכל שאר תהליכי הפיקוח שמבוצעים בעסקים האלה.
<אלי גורדון: הערכה זו מבוססת על זמן שצריך להשקיע לטעמנו במהלך ביקורת, מהו זמן הביקורת הנדרש בהתאם לסוג העסק, וגם כנגזרת מכל העובדות האלה, מהו כוח האדם הנדרש בסופו של דבר לביצוע משימות נקודתיות אלה.
אלי אלאלוף: יש תוספת של כוח אדם במשרד הבריאות.
<אלי גורדון: היא לא קשורה לעניין הזה.
<אלי גורדון: אנחנו לא מדברים כאן על תוספת כוח אדם.
<אלי גורדון: כפי שצוין על ידי כל נציגי הממשלה, מי שיצטרך לעמוד במשימות האלה, לבצע אותן בפועל, אלה עובדים, לפי ההצעה שלנו לפחות עד כה, של התאגיד.
אלי אלאלוף: אני רוצה להשלים את השאלה שלי.
אלי אלאלוף: בכל נושא הרפורמה הזאת ניתנה תוספת כוח אדם למשרד הבריאות.
<אלי גורדון: הרפורמה שקשורה לפיקוח על ייבוא מזון רגיל, יש תוספת כוח אדם.
אלי אלאלוף: תוספת כוח אדם זאת היא לא על חשבון האגרות.
<אלי גורדון: אני נותן מענה לשאלה של היושב ראש.
<אלי גורדון: אם הבנתי אותך נכון, אתה שואל לגבי תוספת כוח אדם שקשורה לכל שאר הרפורמות שמוצעות בחוק.
אלי אלאלוף: אני אהיה יותר חד.
אלי אלאלוף: כסף שיבוא מהאגרות לא ילך למנגנון של משרד הבריאות.
<אלי גורדון: הפיקוח הווטרינרי?
<אלי גורדון: חד משמעית חיובי.
<עלי בינג: כדי לעשות סדר במה שנאמר כאן כרגע.
<עלי בינג: שאלת יושב ראש הוועדה הייתה בנוגע לחלק שהוא לא פיקוח וטרינרי, של הרפורמה המדוברת, במסגרתה ניתנו תקנים למשרד הבריאות.
<עלי בינג: זה לא קשור למה שעניתי קודם.
<עלי בינג: עניתי קודם בנוגע לפיקוח הווטרינרי.
<עלי בינג: בנוגע לפיקוח הווטרינרי, מדובר על תוספת כוח אדם לתאגיד שאיננו קיים כיום.
<עלי בינג: כל התקנים שיהיו בתאגיד ימומנו מהאגרות.
<עלי בינג: אם נחדד בהמשך לשאלת יושב ראש הוועדה, אף אגרה לא תגיע לתקציב משרד הבריאות.
<עלי בינג: הכול הולך לצורך המימון של הרופאים הווטרינרים שהולכים לפקח כחלק מהחוק הזה.
<עלי בינג: ככל שתהיה יתרה ויגבו יותר מדי אגרות, אנחנו נעשה תיקון בגובה האגרה וגובה האגרה ירד כדי שהתעשייה לא תצטרך לשלם.
<עלי בינג: ככל שלא יהיה מספיק, נצטרך להעלות את גובה האגרה.
איציק שמולי: שאלת המשך.
איציק שמולי: לפי התחשיב שאתם עושים, מעבר לשכר של הווטרינרים, בסוף לתאגיד יש עלויות.
איציק שמולי: השאלה אם זה נלקח בחשבון.
איציק שמולי: לגבי משרד הבריאות, אלי, אני לא יודע לערער עליך לגבי כמה זמן צריך לבדוק מרכול או אטליז.
איציק שמולי: אני כן יודע, כי כאן זה כבר עניין של הגיון בריא לדעתי, אני חושב להגיד במידה גבוהה של ודאות שלהגיע למרכול פעם בשלושה חודשים או לאטליז פעם בחודש או למסעדה פעם בחודשיים, זה לא מספיק.
איציק שמולי: אני רוצה לשאול שוב ברוח החדות של היושב ראש האם אתם רגועים לגבי ההמלצה הזאת של התדירות.
איציק שמולי: לא של משך הבדיקות אלא של התדירות או שיש כאן עניין של הגבלה תקציבית.
<משה רפאלוביץ: שאלת המשך.
<משה רפאלוביץ: מה שכתוב שם זה שעושים ביקורת שנמשכת שעה אחת במרכול.
<משה רפאלוביץ: שעה אחת צריכה לכלול גם את זמן ההגעה וגם את זמן כתיבת הדוח כך שנשארות עשר דקות או עשרים דקות, אולי חצי שעה, בעיר מרכזית או בעיר צפופה, לביקורת.
<משה רפאלוביץ: זה זמן לא סביר.
אלי אלאלוף: מה הזמן הסביר?
אלי אלאלוף: כמה זמן דרוש לביקורת?
<משה רפאלוביץ: זה תלוי בגודל המרכול והשאלה מה מוצאים בו.
<משה רפאלוביץ: זמן ביקורת ממוצע, לפי מדידות שלנו, לפחות שעה בתוך המרכול, בין שעה לשעה וחצי בתוך המרכול.
<משה רפאלוביץ: זה לא כולל זמני הגעה וזמני כתיבת דוחות שזה בערך מכפיל את הזמן.
איציק שמולי: משה, השיעור הראשון שלימדו אותי כאן הוא שבחיים אל תשאל שתי שאלות ברצף.
איציק שמולי: עכשיו לממשלה יהיה נוח לענות על אחת השאלות.
<ינון יוני: בוא נאמר שבדיקת המשנה נכון להיום מתקיימת וגם בדיקות בנקודות המכירה מתקיימות.
<ינון יוני: אלא שבנקודות המכירה נכון להיום לנו כמדינה, כממשלה, בהיבט הווטרינרי, הפיקוח הווטרינרי, ואני מדבר על ההיבט הווטרינרי, במטריצה מדובר בהיבטים וטרינרים באותן נקודות, ותכף אני אסביר.
<ינון יוני: זה וטרינר, למד שש שנים, השכלה של שש שנים והרעיון שהוא יגיע לאותה נקודת מכירה ולפקח בהיבטים הווטרינריים עם קייפ ליסט וטרינרי באותה נקודה.
<ינון יוני: אני אסביר את הדבר הזה.
<ינון יוני: אנחנו אומרים שבדיקות המשנה נכון להיום מתקיימות וגם נכון להיום צריכות להיות באותן נקודות בדיקה אלא שנכון להיום אין לנו כרגע שום דיווח ושום מושג.
אלי אלאלוף: ברוך הבא חבר הכנסת דב חנין.
<ינון יוני: לגבי תדירות.
<ינון יוני: מעבר לכך שמצד אחד הפיקוח במפעלים שלא היה קיים או לא קיים בהיבט הכללי – זה גם לשאלה שנשאלה קודם – אנחנו מדברים על פיקוח ציבורי פלוס פיקוח על כל מפעל.
<ינון יוני: מנגד, לגבי תדירות, בכל העולם, שום מודל בעולם לגבי פיקוח, זמן פיקוח וטרינרי ונקודה, כמה זמן מגיעים והנקודות שמנינו כאן כרגע, באף מודל לא מצאנו משהו שהוא יותר מזה.
<ינון יוני: זאת אומרת, אנחנו לא חורגים כאן ממודלים אחרים שקיימים בעולם.
אלי אלאלוף: אם יש יותר כסף, מצד אחד כדאי להוריד את עלות האגרה, מצד שני, אם אתם מרגישים שהפיקוח הוא לא מספיק יעיל, אפשר לא להוריד את גובה האגרה ולהגדיל את הפיקוח.
אלי אלאלוף: זה ברור שזה ייבדק תוך כדי הליכה.
אלי אלאלוף: אני בעד, ודאי כמו כל חברי הכנסת, כמה שיותר פיקוח אבל שזה יהיה אפקטיבי.
אלי אלאלוף: זה לא יהיה אפקטיבי מהיום הראשון, את זה אני יודע.
אלי אלאלוף: שלא נשלה את עצמנו.
אלי אלאלוף: אל תיצמדו לכך שכך זה נהוג בהונולולו כי זה לא מעניין אותנו.
<ינון יוני: אני רוצה להשלים.
<ינון יוני: כשאנחנו מדברים על מודלים אחרים, אנחנו מדברים כאשר ההבדל הוא זעום.
<ינון יוני: באף מקום בעולם אין ביקורת אפילו של פעם בשנה.
<ינון יוני: זאת אומרת, אנחנו מדברים על ביקורות פחותות בהרבה מהמודל אותו אנחנו מציגים כאן.
<ינון יוני: שנית.
<ינון יוני: נאמר כאן, ואכן זאת הכוונה, שהאיזון שנעשה בעסקים יהיה בהתאם לניהול סיכונים.
<ינון יוני: המודל הזה כמובן שהוא ישתנה.
<ינון יוני: יהיו עסקים שניתן יותר, גם בתוך קבוצה, ויהיו עסקים שניתן פחות בהתאם לרמת הסיכונים.
איציק שמולי: כן, אבל אלה כללי אצבע וכאשר אתה בא ואומר בתרחיש האופטימלי שאתה מבקר בתדירות שלטעמי היא כל כך נמוכה בבתי עסק, אני לא רוצה להשתמש במלים חריפות אבל זה מדאיג.
איציק שמולי: הפיקוח שמתקיים היום, יש בצדו בדיקות משנה ועכשיו אתם הולכים להוריד אותו.