GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק שמולי: גם אם זה דקה וחצי.
איציק שמולי: אם פסלת עשרות או מאות אלפי טונות בשנה, מבחינתי זה בסדר גמור שהבדיקה לקחה שלוש דקות.
מיכל בירן: התמונות שראינו כאן של העופות, אני מניחה שכולם ראו את התמונות האלה ואני לא רוצה להכביר מלים.
מיכל בירן: התמונות מזעזעות ואת זה כן אפשר לראות במבט.
מיכל בירן: היום כמעט כל בשר שמגיע אלינו, נבדק היכן שהוא ובשיטה שלכם רוב הבשר לא ייבדק ויש בזה משהו מטריד.
איציק שמולי: יש לי שתי הצעות.
איציק שמולי: ברוח הגישה הקונסטרוקטיבית שיש כאן לאורך כל השבועות האחרונים, אני מציע שני דברים ומבקש שהועדה תשקול אותם בחיוב ואולי זה יאפשר להגיע לאיזה שהן הסכמות.
איציק שמולי: האחת, לבחון מחדש את התדירות של הפיקוח, ושנית, לעגן את העניין הזה בתקנות.
איציק שמולי: כלומר, אני מבין שזה צריך להתבסס על פי שיקול דעת מקצועי, מה שנקרא ניהול סיכונים, אבל אני לא חושב שבמסגרת ניהול הסיכונים יכול להיות אטליז אחד בארץ שלא יבקרו בו במשך שנה שלמה.
איציק שמולי: אני חושב שיש כאן משהו שהוא מעבר לשיקול הדעת המקצועי.
אלי אלאלוף: כרגע אני לא חושב שזה דורש תשובה.
אלי אלאלוף: זה דורש התלבטות וחשיבה נוספת.
אלי אלאלוף: תשתדלו לעשות זאת בהפסקות כי עכשיו אין לנו זמן לדיונים.
איציק שמולי: תן לי לפחות להרגיש שחשבת על זה.
אלי אלאלוף: זה לבדיקה.
אלי אלאלוף: אני הייתי בעד, אם מותר לי להצטרף לדברים.
אלי אלאלוף: תבדקו אפשרות של מה דורש כדי לעשות סצנריו עם שלושים אחוזים ביקורים מכפי שקיים.
אלי אלאלוף: מה זה דורש תקציבית.
אלי אלאלוף: נבדוק ואחר כך נגיע לזה.
נורית קורן: הבעיה היא שכל דבר נמדד תקציבית ובסוף לא תהיה בדיקה.
נורית קורן: זה הדבר הכי חשוב.
נורית קורן: כל הזמן אנחנו מדברים על כסף ובסוף לא תהיה בדיקה.
מיכל בירן: היום זה עולה עשרים מיליון וזה הולך לעלות שישים מיליון.
מיכל בירן: זה יותר כסף ופחות בדיקות.
אלי אלאלוף: מיכל, לא ענינו לך כי לא היית כאן.
מיכל בירן: היו עוד כמה דברים חשובים.
<עלי בינג: רציתי גם לענות לחבר הכנסת שמולי.
<עלי בינג: ראשית, אין לנו נתונים ממש מדויקים על ההכנסות מבדיקות משנה.
<עלי בינג: הערכתנו היא סדר גודל של בין שלושים ל-35 מיליון שקלים.
<עלי בינג: זאת אומרת, לא כל הסכום נקבע על ידי מרכז השלטון המקומי אלא יש רשויות שקובעות את זה גם באופן עצמאי.
<עלי בינג: ככל שיש לכם נתון אחר, אני אשמח לשמוע.
<משה רפאלוביץ: זה מעט מאוד אם בכלל, זה בשוליים.
<עלי בינג: אני דיברתי על האגרות שלא נגבות דרך מרכז השלטון המקומי.
מיכל בירן: אבל אולי הם יודעים להגיד כמה נגבה דרכם היום.
<מירה סלומון: 30 עד 35 מיליון לא כולל מה שנגבה על ידי מרכז השלטון המקומי?
<עלי בינג: לא.
<עלי בינג: כולל.
<עלי בינג: סך הכול.
<שלמה דולברג: הטיעון שהוא אומר הגיוני.
<שלמה דולברג: זה נשמע הגיוני.
מיכל בירן: כמה דה פקטו אתם גובים היום בממוצע?
<שלמה דולברג: עד לפני שנה גבינו שלושים ועכשיו אנחנו גובים 23 מיליון כמרכז שלטון מקומי.
<שלמה דולברג: זה בלי רעננה וכפר סבא.
<עלי בינג: יש עוד רשויות שלא גובות דרכם.
מיכל בירן: נגיד 35 מיליון.
מיכל בירן: צריך לזכור שבדיקות המשנה, יש להן את העלויות העקיפות אותן כבר תיארנו והעלויות האלה צפויות להיחסך.
<משה רפאלוביץ: עשרים תחנות לא קיימות יותר.
<עלי בינג: עלויות עקיפות, התמחור שלהן נע בתחשיבים כאלה ואחרים בין חמישים למאה מיליון שקלים ולכן לתפיסתנו צפוי כאן חסכון.
נורית קורן: אבל הרפורמה הזאת באה להסדיר דברים.
נורית קורן: אנחנו לא באנו רק לחסוך בתקציב.
<עלי בינג: חד משמעית.
נורית קורן: רוצים גם שתהיה בריאות הציבור.
<עלי בינג: אני חייב לומר שהרפורמה הזאת, האוצר לא דחף אותה.
<עלי בינג: זה ממש לא משהו שמבחינתי אני הייתי חושב עליו כאגף התקציבים.
<עלי בינג: פנו אלינו ממשרד הבריאות וממשרד החקלאות.
<עלי בינג: אני יכול אפילו להגיד יותר מזה, שבהתחלה התנגדנו כי באמת חששנו שיש כאן תוספת תקציב אבל הם שכנעו אותנו שזה חשוב מאוד בשביל בריאות הציבור, בשביל הסדרת הסמכויות בין משרד הבריאות למשרד החקלאות, ולכן אנחנו הולכים עם זה כמשרד אוצר למרות שזאת לא רפורמה קלאסית של יוקר מחיה.
<עלי בינג: ההנחה שלך היא נכונה.
<עלי בינג: המטרה כאן בפיקוח הווטרינרי היא להסדיר את הנושא של פיקוח וטרינרי.
<עלי בינג: אצת צודקת לגמרי.
<משה רפאלוביץ: אם זה לא כלכלי, למה זה בחוק ההסדרים?
אלי אלאלוף: למחוקק יש שיקולים משלו.
אלי אלאלוף: אתה יכול להעיר לנו מה שאתה רוצה ולא נתקן אותך על החשיבות של התפקיד הווטרינרי.
אלי אלאלוף: על חוק ההסדרים, פעם כשאתה ואני נהיה פנסיונרים, נדבר עליו.
<אבי שפירא: שאלה לגבי התחשיב של עלות הפיקוח בשווקים.
<אבי שפירא: אם אפשר לקבל תשובה האם נלקח בחשבון בתקורה – אמרת שלקחתם בחשבון בתקורה – כי יש הבדל משמעותי אם מבצעים את העבודה עובדי תאגיד או עובדי רשויות.
<אבי שפירא: אני מניח שהשוויתם, יצא לי לראות בתקורה, לתקורה של עובדי הלול.
<אבי שפירא: למיטב ידיעתי, לעובדי הלול אין רכב לבצע ביקורות בשווקים ועובדים שיבצעו ביקורות בשווקים, יצטרכו את זה, האם זה נלקח בחשבון?
מיכל בירן: הוא מעלה השגה לגבי הערכות השווי, כי אם לא תמחרו בזה רכבים, זה הבדל גדול.
<סרחיו דולב: כל רופא של מועצת הלול, יש לו רכב צמוד.
<אבי שפירא: שהוא מבצע אתו ביקורת בשווקים.
מיכל בירן: זה מתומחר.
מיכל בירן: אם זה מתומחר, אין הבדל.
אלי אלאלוף: אני גם מזכיר לכם ואתם יודעים טוב ממני שהווטרינרים של מועצת הלול מקבלים משכורת טובה מאוד ואפילו טובה יותר מאשר ברשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: עיני לא צרה ואני בעד שכולם ירוויחו יותר.
<נעה בן שבת: ההוראה בסעיף 223 נוגעת לעניין מתן הודעה של רשות מקומית על הרופאים המפקחים בשווקיה.
<נעה בן שבת: מדוע היא ביום תחילת תקופת המעבר?
<שי סומך: באמת התלבטנו.
<נעה בן שבת: אפשר להחריג.
<שי סומך: להחריג.
<נעה בן שבת: אולי נשאיר את הנושא הזה של סעיף 223.
<נעה בן שבת: לא קראנו את הסעיף הזה ולא דנו בו.
<נעה בן שבת: תת סימן ט': הוראות שעה סימן שמנה א': הגדרות 254.
<נעה בן שבת: הגדרות בתת סימן זה – "בדיקת משנה" – בדיקה שעורך רופא וטרינר של רשות מקומית למוביל של מוצר בשר המבוצעת בתחנה קבועה.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "רשות מקומית" – הרשות המקומית שאליה מועבר מוצר הבשר שבהובלה.
<נעה בן שבת: "בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה" – אחד מאלה: בעל היתר הפעלה שהוא בעליו של בית מטבחיים תעשייתי – לא ברור מה הכוונה בתעשייתי - הפטור מהגעה לבדיקות משנה לפי פקודת מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: זה מונח שמופיע בתקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות) שקובעות את החובה להביא בשר של בהמות לבדיקות משנה.
<אפרת אביאני: קבועה גם הגדרה של בית מטבחיים תעשייתי שזה בית מטבחיים שעומד בסטנדרטים גבוהים ובתקנות האלה גם קבוע פטור מבדיקות משנה לאותו בית מטבחיים תעשייתי.
<אפרת אביאני: פשוט חוזרים ואומרים כאן, מזכירים שזה אותו אחד שפטור היום וימשיך להיות פטור גם אחרי החוק.
<נעה בן שבת: אולי נוסיף גם הגדרה לזה כדי להבהיר את זה, הגדרה שמפנה.
<אפרת אביאני: ההגדרה היא הפניה לתקנות.
<נעה בן שבת: תקנות מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: אם את יכולה להפנות לשם.
<נעה בן שבת: נגיד שזה לפי פקודת מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: לפי פקודת מחלות.
<נעה בן שבת: אני לא רואה את זה כרגע.
<נעה בן שבת: תראי לי אחר כך.
<נעה בן שבת: חבל להתעכב.
<אפרת אביאני: זה כתוב.
<אפרת אביאני: אולי את לא מחזיקה את ההעתק הנכון.
<אפרת אביאני: לדעתי גם הקראת את זה.
<נעה בן שבת: כתוב פטור מהגעה לבדיקת משנה לפי הפקודה.
<אפרת אביאני: זה הכול לפי הפקודה.
<אפרת אביאני: גם ההגדרה היא לפי הפקודה וגם הפטור הוא לפי הפקודה.
<נעה בן שבת: יבואן של מוצר בשר קפוא, הפטור מהגעה לבדיקות משנה לפי פקודת מחלות בעלי חיים.
<נעה בן שבת: כל יבואן של מוצר בשר קפוא?
<אפרת אביאני: אנחנו פטרנו את זה בתיקון לתקנון ב-2013.
<נעה בן שבת: "יום תחילתה של תקופת המעבר", "יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי במפעלים", "יום תחילתו ש הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים" – כהגדרתם בסעיף 252.
<נעה בן שבת: תעודה וטרינרית" – תעודה החתומה בידי הרופא הווטרינר שפיקח על השחיטה או על הייצור במפעל, הניתנת לפי דין למוצר בשר, טרם הוצאתו מהמפעל.
<נעה בן שבת: "תקופת המעבר" – מיום תחילתה של תקופת המעבר ועד ערב יום תחילת של הפיקוח הארצי במפעלים, כהגדרתם בסעיף 252, או בחלק מתקופה זו, אם נקבע כך לפי הוראות תת סימן זה.
<נעה בן שבת: זה אמור להיות תרגום של הכתוב בסעיף 253, שזה בעצם מכיל את הוראות השעה בתקופה הזאת.
<מירה סלומון: בהגדרה בדיקת משנה בסעיף 254, כתוב בדיקה שעורך רופא וטרינר של רשות מקומית למוביל של מוצר בשר.
<מירה סלומון: לדעתנו זה צריך להיות לרכב הובלה שגם הוגדר לפני כן בתחילת הסימן ולא למוביל.
<מירה סלומון: לעניין תקופת המעבר.
<מירה סלומון: אני מבקשת, בהמשך להסכמות שהיו כאן לפני כן, לדון קודם עם הצוות בהפסקה כי אנחנו צריכים לקבל איזשהו הסבר טכני ולחזור לוועדה עם תשובות אחרי ההפסקה.
<מירה סלומון: זה בהמשך להערה עליה דיברנו בסעיף ההגדרות של תת סימן ח'.
<מירה סלומון: לגבי רכב ההובלה.
<מירה סלומון: מכיוון שבדיקות משנה, כמו שהוסבר קודם, יש להן כל מיני הגדרות בכל מיני דברי חקיקה, לכן אנחנו כאן לא רוצים להפנות למשהו שהוא מצמצם ואחר כך מבחינה משפטית נראה שלא תפסנו את כל סוגי בדיקות המשנה.
<מירה סלומון: אפשר להוסיף כאן "או לרכב ההובלה" מכיוון שיכול להיות שבחוק עזר של אחת מהרשויות המקומיות זה לא מוגדר דווקא כך או אחרת.
<מירה סלומון: אפשר להוסיף "או לרכב ההובלה".
<נעה בן שבת: למרות שהגדרנו כאן את רכב ההובלה, הרכב שבו מוביל את מוצר הבשר.
<מירה סלומון: בהתייחסות להערה.
<מירה סלומון: לא במקום אלא אפשר להרחיב את זה ולא לצמצם את זה.
<אפרת אביאני: אני בוודאי לא מתנגדת להגדרה שמכילה את כל הדברים.
<ינון יוני: זה נראה נכון לאור העובדה שהמוביל הוא עוסק.
<ינון יוני: גם התכולה של הרכב ולא רק הרכב.
<נעה בן שבת: אתה רוצה שנוסיף את המילה לתכולתו?
<ינון יוני: או לתכולתו או להשאיר כמו שאומרת עורכת הדין.
<נעה בן שבת: או לרכב ההובלה.
<ינון יוני: להוסיף ולא לגרוע.
<נעה בן שבת: סימן משנה ב': בדיקות משנה מלאות בתקופת המעבר 255.
<נעה בן שבת: בדיקות משנה מלאות לבשר עוף לאחר שחיטה מוביל של מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות (בסעיף זה – בשר עוף לאחר שחיטה), יהיה חייב בהגעה לבדיקת משנה.
<נעה בן שבת: מוביל של בשר עוף לאחר שחיטה שנקבעה לגביו חובת הגנה לבדיקת משנה לפי סעיף קטן (א) ונקבעה לגביו גם חובת הגנה לבדיקת משנה לפי חוק עזר, אינו חייב בהגעה לבדיקת משנה לפי חוקי העזר, ויחולו עליו הוראת סעיף קטן (א), וכן אינו חייב באגרה בעד הגעה לבדיקות משנה לפי חוק העזר, והוא יחויב באגרה לפי הוראות סעיף 268.
<נעה בן שבת: 256.
<נעה בן שבת: תיעוד בדיקות המשנה במערכת הממוחשבת רופא וטרינר של רשות מקומית שביצע בדיקת משנה לפי סעיף 255 או לפי דין אחר המחייב ביצוע בדיקת משנה, ידווח על קיום הבדיקה ועל תוצאותיה למערכת הממוחשבת כאמור בסעיף 267, מיד לאחר ביצועה.
<נעה בן שבת: אתם אומרים שהביטול של בדיקות המשנה יהיה בסוף התקופה וכרגע תהיה בדיקת משנה והיא תחול במקום בדיקות המשנה לפי חוק עזר, בדיקת המשנה מכוח החוק הזה תהיה במקום בדיקת המשנה לפי חוק העזר.
<אפרת אביאני: מכיוון שבדיקות המשנה לבשר עוף הן מפוזרות היום בהוראות לפי חוקי עזר, כדי לעשות יישור קו, החוק הזה בעצם מקים בתקופת המעבר הסדר ארצי של לבדיקות משנה לבשר עוף ועליו יחולו הפטורים למי שזכאי.
<אפרת אביאני: זה חלק מההסכמות של הממשלה עם מרכז השלטון המקומי.
<נעה בן שבת: המערכת הזאת, המערכת הממוחשבת שיש חובה לדווח אליה לפי סעיף 256, האם היא מערכת שכבר קיימת?
<נעה בן שבת: האם בתום תשעים ימים אפשר יהיה להתחיל להפעיל?
<סרחיו דולב: המערכת עדיין לא קיימת.
<סרחיו דולב: אני מניח שבתוך תשעים ימים אפשר להפעיל.
<סרחיו דולב: זאת מערכת שצריכה לעבור קודם כל ניתוח מערכות ואחר כך לכתוב אותה.
<סרחיו דולב: זה ייקח לפחות תשעים ימים מהרגע שנתחיל לעבוד עליה.
אלי אלאלוף: אי אפשר שום היערכות לפני שמתחילים לעבוד?
אלי אלאלוף: הגדרה למערכת.
<סרחיו דולב: הגדרה, כן.
<סרחיו דולב: הגדרה אפשר לעשות.
<סרחיו דולב: כבר עשינו עבודה ראשונית ויש לנו פחות או יותר מה נדרש מהמערכת.
אלי אלאלוף: הכנת המכרז בגוף המתכנן.
אלי אלאלוף: אפשר להכין?
<סרחיו דולב: אני מניח שכן.
אלי אלאלוף: למה לא מתחילים?
אלי אלאלוף: אני ממליץ למשרד החקלאות, היות והוא כל כך להוט, ובצדק, להתקדם, תתחילו את ההיערכות שלכם בנושא הזה.
אלי אלאלוף: לא חייבים לחכות לחוק כדי להתחיל.
אלי אלאלוף: יש כמה דברים שלא עולים כסף ואפשר לעשות.
אלי אלאלוף: אני יכול לקבל התחייבות ממשרד החקלאות שזה מה שיהיה?
<אילן בלומנפלד: ארגון המשחטות.
<אילן בלומנפלד: לגבי סעיף 255, אחרי הסוגריים, אחרי המילה שחיטה, אנחנו מבקשים להוסיף "למקום מכירה בשיווק בקמעונאות".
<אילן בלומנפלד: אם יש בשר שיוצא מבית שחיטה לעופות או ממשחטה למפעל מוצרים, שם אין בדיקת משנה ולפי הסעיף כרגע יוצא שהבשר נבדק גם בדרך, בין המשחטה למפעל המוצרים.
<אילן בלומנפלד: זאת אומרת, הבדיקה צריכה להיות מוגדרת כך שיש בדיקה רק לבשר שיוצא לשווקים.
<אילן בלומנפלד: אני מציע אחרי הסוגריים לומר "למקום מכירה בשיווק בקמעונאות".
<נעה בן שבת: היום לא חייבים בבדיקת משנה בין יצרן ליצרן?
<אפרת אביאני: היום אני לא יכולה להגיד לך כי ההוראות מפוזרות בעשרות חוקי עזר.
<אפרת אביאני: זה תלוי איך רשות מקומית מגדירה לעצמה ואיך שהיא מיישמת.
אלי אלאלוף: אפשר להוסיף את ההערה שלו?
<משה רפאלוביץ: חוקי העזר מסדירים היום שכניסה של מוצר עוף לתחום הרשות המקומית, לא מגדירה לאן אלא ברגע שנכנס לתחום הרשות המקומית, חייב בדיקה.
<משה רפאלוביץ: לכן זה כולל גם כניסה לחדר קירור וגם כניסה לנקודת הקצה.
<קריאה: זה לא קיים היום.
<משה רפאלוביץ: זה קיים ברוב הרשויות.
<משה רפאלוביץ: מרגע שעוברים לתחנות בדיקה אזוריות, זה יהיה קיים בכל הארץ.
אלי אלאלוף: מה זה אומר לעומת הצעת התיקון?
<משה רפאלוביץ: זה לא רלוונטי.
<אפרת אביאני: הוא אומר שכל כניסה של בשר לתחום רשות מקומית, בין אם זה לצורך עיבוד ובין אם זה לצורך מכירה לצרכן, צריכה להיבדק לפי הסעיף הזה בדיקות משנה.
<אפרת אביאני: התעשייה אומרת שהם רוצים שזה ייבדק פעם אחת ולא בכל כניסה לרשות.
<משה רפאלוביץ: אלא אם כן המפעל פטור.
<יקיר דורון: טיב טעם.
<יקיר דורון: אני מסכים עם ההערה שעלתה כאן ואני אגיד גם למה.
<יקיר דורון: יש היום מקומות שמשלמים שלוש פעמים בדיקת משנה על אותה סחורה כי היא מגיעה ממחסן למפעל, יוצאת מהמפעל למרלוג ומהמרלוג לשווקים.
<יקיר דורון: זאת אומרת, שלוש פעמים בדיקות משנה.
<יקיר דורון: זה מה שקורה היום.
<יקיר דורון: זה דבר שצריך למנוע אותו.
מיכל בירן: כולם הסכימו שמה שלא הגיוני, צריך שלא יהיה.
מיכל בירן: איציק שמולי אמר את זה וגם אני אומרת את זה.
מיכל בירן: נראה לי שעל זה כל הווטרינרים מסכימים.
מיכל בירן: זה לא דורש שינוי של מערכת, אפשר בתוך המערכת לשכלל כך שדברים כאלה למשל לא יהיו.
אלי אלאלוף: אתם מרשים לי להצטרף לדבריה של מיכל בירן?
אלי אלאלוף: אנחנו קובעים שלא עוברים יותר מבדיקת משנה אחת כל עוד יש בדיקות משנה.
<משה רפאלוביץ: אלא אם כן המוצר השתנה בדרך, אדוני.
אלי אלאלוף: אני מדבר על אותו מוצר שיוצא מהמפעל.
<משה רפאלוביץ: אבל לא את זה מתארים כאן.
אלי אלאלוף: אני יודע מה אני אומר.
אלי אלאלוף: בשר שיוצא ממפעל או ממשווק ראשי, הוא לא עובר יותר מתחנת משנה אחת כל עוד יש תחנות משנה.
אלי אלאלוף: זה מה שההיגיון אומר כפי שהסבירה מיכל.
מיכל בירן: כשזה אותו מוצר.
<משה רפאלוביץ: כשזה אותו מוצר, אדוני, אין ויכוח על זה.
<משה רפאלוביץ: המצב שמתואר כאן, אם יורשה לי, זה מצב אחר.
<משה רפאלוביץ: זה מצב שזה עובר למפעל, עובר שם עיבוד, משתנה לגמרי באריזה, במצב קפוא או מופשר או באיזה מצב שהוא נמצא, עובר תהליכים שם, לפעמים תהליכים יותר טובים ולפעמים תהליכים פחות טובים, ואז חוזר לגמרי כמוצר אחר.
<משה רפאלוביץ: זה כמובן חייב בדיקה.
נורית קורן: ברגע שהמוצר התשנה.
מיכל בירן: כולנו אומרים שבזמן ההובלה לא תהיה יותר מבדיקת משנה אחת.
מיכל בירן: לזה גם אתה מתכוון.
מיכל בירן: בזמן ההובלה לא תהיה יותר מבדיקת משנה אחת.
<משה רפאלוביץ: אלה בדיקות המשנה האזוריות.
<משה רפאלוביץ: זה המודל.
מיכל בירן: נראה לי שאתם יכולים לשכלל את זה כך שגם אם למישהו היה חוץ מהאזוריות והוא כן עבר בשני אזורים שונים, נראה לי שגם אפשר להסתפק בבדיקה אחת ביום.
<משה רפאלוביץ: זה לא יכול לקרות.
אלי אלאלוף: רוח הדברים ברורה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתשבו ביניכם ותבואו עם נוסח מקובל ומסודר.
<אירינה גל: אני מזוגלובק, התאחדות התעשיינים.
<אירינה גל: אני מאוד מבקשת כאן לדייק בנושא של בדיקות משנה.
<אירינה גל: אנחנו כמפעלים מייצרים, יש לנו משחטות וממשחטה זה עובר למפעלים ולאחר מכן המוצרים יוצאים לשווקים.
<אירינה גל: לפעמים יש תנועה בין המפעלים.
<אירינה גל: לא סביר שאנחנו נעמיס את המוצרים האלה באגרות וכל פעם בכניסות לבדיקות.
מיכל בירן: לא נראה לי שיש כוונה להוסיף על מה שלא קיים היום.
מיכל בירן: נראה לי שיושב ראש הוועדה היה מאוד ברור לגבי זה שהכוונה הובהרה.
מיכל בירן: תבואו עם נוסח שמתאר את הכוונה.
<שי סומך: לא ברורה לנו הכוונה.
מיכל בירן: אני אהיה מדויקת, לפי מה שאני הבנתי.
מיכל בירן: אנחנו לא מדברים על תוספת על משהו שיש היום.
מיכל בירן: אל מול מה שיש היום, כאשר בזמן ההובלה לשווקים יש יותר מבדיקה אחת, תהיה רק בדיקה אחת.
מיכל בירן: זה מה שאני הבנתי ותקנו אותי אם הבנתם אחרת.
מיכל בירן: היום זה קורה?
<אירינה גל: אך ורק לשווקים ולקמעונאים.
מיכל בירן: אנחנו לא מדברים על תוספת למה שקיים היום.
<אפרת אביאני: היום אין סדר.
<אפרת אביאני: היום אנחנו רוצים לעשות סדר.
<אפרת אביאני: מה שקורה היום, זה לא מצב תקין.
<אפרת אביאני: אנחנו צריכים לקבל כאן החלטה.
מיכל בירן: זה נשמע לי לא מבושל.
מיכל בירן: אם אפשר, שבו על זה ותביאו לנו נוסח.
<אפרת אביאני: יש כאן מחלוקת מהותית בין ארגון הרופאים ברשויות המקומיות לבין התעשייה.
<אפרת אביאני: ארגון הרופאים אומרים שכל פעם שיוצאת חתיכת בשר מבית שחיטה ונגיד נכנסת למפעל, היא צריכה להיבדק.
<אפרת אביאני: היא יוצאת מהמפעל, נוסעת לשוק, היא צריכה להיבדק שוב.
<אפרת אביאני: התעשייה אומרת, לא, שלא יצא שאותו קילו של בשר, גם אם הוא נטחן, בושל, לא יודעת מה, יעבור כל פעם בדיקה.
מיכל בירן: משה, אם במפעל בודקים את זה וכרגע בודקים את זה פעם אחת בדרך, זה לא נשמע לך מספיק?
<משה רפאלוביץ: זה לא מספיק מכיוון שלא מדובר על אותו בשר.
<משה רפאלוביץ: כשאומרים אותו בשר, המקור שלו הוא אותו מקור, אבל מוצר בשר תלוי במצבו הפיזי ובמצבו הכימי, במשקל שלו ובאריזה שלו.
<אירינה גל: אני מצטערת, יש כאן הטעיה.
מיכל בירן: הוא יסיים את דבריו ואז תוכלי לתקן אותו.
<משה רפאלוביץ: אנחנו אומרים שברגע שמוצר עבר עיבוד, שינה את אריזתו, שינה את מצבו הפיזי מבחינת קפוא או מצונן, שינה את הגודל שלו, עבר תהליכים של חיתוך ו/או גם שינויים כימיים - - -
<קריאה: הוסיפו לו חומרים?
מיכל בירן: בודקים אותו במפעל.
מיכל בירן: את כל הדברים האלה, בודקים אותו במפעל ומתי שהוא יבדקו אותו בדרך כדי לראות שההובלה הייתה נאותה.
מיכל בירן: למה צריך עוד?
<משה רפאלוביץ: כאשר יוצא המוצר, הוא יכול להגיע למפעל מצונן ועכשיו הזריקו לו מים והקפיאו אותו.
מיכל בירן: אבל יש שם וטרינר.
<משה רפאלוביץ: נכון, ועכשיו הוא יוצא לדרך לא מצונן אלא קפוא, צריך לוודא שתנאי ההובלה תקינים.
<אירינה גל: הבשר הזה נבדק.
<אירינה גל: הוא יוצא מהמשחטה, הוא מגיע למפעל, הוא נבדק על ידי וטרינרים ואין שום צורך בבדיקות נוספות.
<אירינה גל: הבשר הזה עובר איזשהו עיבוד, הוא יוצא לשווקים ואז אנחנו מדברים כאן על בדיקת משנה.
<אירינה גל: רק פעם אחת בדיקה כשהוא יוצא לשווקים.
מאיר כהן: אפשר לשאול אותך האם יש לך נתון לגבי כמה בשר שיצא בשנה האחרונה מזוגלובק הושמד?
<אירינה גל: אף פעם לא הייתה השמדה.
מאיר כהן: אף פעם לא הייתה השמדה?
מאיר כהן: אם אכן את צודקת, אמור לא להיות מצב שהושמד בשר.
מאיר כהן: את אומרת שאף פעם לא היה וזה מעורר גלי גיחוך.
מאיר כהן: האמנם?
<אירינה גל: אני מדברת על שיווק.
מאיר כהן: בשר שיצא ממפעלי זובלובק.
מיכל בירן: בדרכו לשווקים.
מיכל בירן: האם הושמד?
<אירינה גל: לי לא ידוע.
<משה רפאלוביץ: אני אסביר למה זה לא ידוע.
נורית קורן: כאשר יצרן אחד מביא למפעל את הסחורה, הוא נבדק על ידי וטרינר.
<אירינה גל: כן.
נורית קורן: הסחורה מגיעה מיצרן למפעל וברגע שהוא מגיע לאותו מפעל, הוא נבדק פעם אחת.
נורית קורן: הוא משנה את עצמו, הוא כבר לא נראה כמו שהוא נכנס], האם עוד וטרינר בודק אותו לפני שהוא יוצא?
מיכל בירן: זה אותו וטרינר.
מיכל בירן: במפעל יש וטרינר במפעל והוא אחראי על תהליכי הייצור במפעל.
נורית קורן: לכל אורך הדרך?
נורית קורן: לא הבנתי אם הוא בעצם מסתכל על כל התהליך עד סופו, עד שהמוצר מועמס להובלה.
נורית קורן: הוא אחראי על כל מה שנעשה במפעל.
מיכל בירן: משה, לשאלה של חבר הכנסת מאיר כהן.
מיכל בירן: היו גיחוכים.
מיכל בירן: האם יש לך נתונים?
<משה רפאלוביץ: היו גיחוכים מכיוון שסחורה כזאת נפסלת לעתים קרובות.
<משה רפאלוביץ: אני לא רוצה להתייחס למפעל ספציפי אבל במפעל הספציפי הזה, חלק מהמובילים אינם עובדי המפעל והסחורה בעצם מובלת על ידי קבלנים פרטיים שחלקם – ותקני אותי אם אני טועה – יוצאת מהמחסנים סחורה, מנסים לחלק אותה בעיר ומה שהם לא מצליחים, הם לוקחים אליהם הביתה והדברים האלה נתפסו לא פעם.
<משה רפאלוביץ: אחד המפעלים, ואני לא אגיד שמות, צילמו מצלמות טלוויזיה באישון לילה איך משנים תאריכים על מוצרים פגי תוקף ואלה מפעלים מאותה רמה עליה אנחנו מדברים.
<משה רפאלוביץ: להגיד שלא הושמדו מעולם מוצרים או לא נפסלו, זאת אחיזת עיניים.
<יקיר דורון: לדעתי הלכתם למקום לא נכון.
<יקיר דורון: המקום הנכון הוא שגם היום המפעל שאני שייך אליו משלם שלוש פעמים בדיקות משנה, גם כאשר המוצר לא עובר כל שינוי.
<יקיר דורון: הפטור היחידי שיש שם בחוק, תקנו אותי אם אני טועה, זה כאשר יש מעבר מבונדד, ממחסן שהוא בונדד.
מיכל בירן: אני מתנצלת שאני קוטעת אותך כי על זה הייתה כאן הסכמה מוחלטת שמוצר שלא עבר שינויים, לא יבדקו אותו יותר מפעם אחת.
מיכל בירן: על זה הסכמנו.
מיכל בירן: אנחנו מנסים לחדד את הדברים שהם לא לגמרי ברורים.
<רוית ארבל: מוסכם גם שרק מהמפעל בדרך לשיווק?
מיכל בירן: נראה לי שעל זה המחלוקת.
מיכל בירן: יש בינינו קונצנזוס לגבי ההובלה לשווקים.
מיכל בירן: אנא נסו לשכנע אותנו מדוע בחלק שקודם לזה צריך עוד בדיקת משנה, לפני הווטרינר במפעל.
<אבי שפירא: לבשר אין תעודת זהות.
<אבי שפירא: הוא לא נשמר מתחילה ועד הסוף וזה לא אותו אחד.
<אבי שפירא: התחלנו עם נתח בשר ובשר שיצא המבורגר ובדרך הייתה תחנת ביניים – אין קשר.
מיכל בירן: אתה יודע שאני אתכם אבל כאן לא שכנעת אותי.
מיכל בירן: יש וטרינר במפעל והבשר לא יוצא מהמפעל כשיש אתו בעיות.
מיכל בירן: לפני שזה מגיע לציבור, בכל מקרה יש את הווטרינר במפעל ואני יכולה לדעת שזה יוצא טרי.
מיכל בירן: מעבר לזה, אני מסכימה אתכם – אבל לא כולם כאן מסכימים – שגם בדרך צריך לבדוק אבל לפני הווטרינר של המפעל, אותי לא שכנעתם.
מיכל בירן: יש חברי כנסת שמתנגדים לעניין הזה?
מיכל בירן: (היו"ר אלי אלאלוף)
אלי אלאלוף: נראה את הנוסח.
<אפרת אביאני: הנוסח שעורך דין בלומנפלד הציע.
<אילן בלומנפלד: אחרי הסוגריים - בסעיף 255(א), היכן שכתוב בשר עוף לאחר השחיטה, סגור סוגריים – למקום מכירה ושיווק בקמעונאות.
מיכל בירן: תחזור שוב בבקשה.
<אילן בלומנפלד: למקום מכירה ושיווק בקמעונאות.
<אילן בלומנפלד: זאת אומרת שעכשיו ברור שזה מגיע לצרכן.
<מירה סלומון: אני לא מבינה למה בדיקת משנה נעשית אך ורק כאשר מדובר בהובלה למכירה בשיווק לקמעונאות.
<מירה סלומון: כל הובלה לשווקים למכירה, מהמפעל לשווקים, מחייבת בדיקת משנה.
<מירה סלומון: למה שיווק בקמעונאות?
מיכל בירן: ההערה שלך נשמעת לי נכונה.
<נעה בן שבת: יש משמעות לדבר הזה כי ההובלה עצמה היא מכירה, אחסון הוא גם מכירה והובלה לשווקים, אני חושבת שאנחנו כן רוצים למנוע את ההגעה לשווקים לשיווק הקמעונאי.
<נעה בן שבת: אני חושבת שיש בזה הגיון.
מיכל בירן: מה ההצעה שלך?
<נעה בן שבת: לקבל את התיקון, אתר המכירה בשיווק קמעונאי.
מיכל בירן: למה רק קמעונאי?
<נעה בן שבת: אני רוצה למנוע את ההגעה למקומות הקצה.
<נעה בן שבת: אם זאת המטרה של בדיקות המשנה, למנוע את ההגעה לנקודות הקצה, זה המקום בו אנחנו יוצאים ממקום מרוכז למקומות הקצה.
מיכל בירן: יש משהו שנופל מההגדרה הזאת?
מיכל בירן: מישהו שיוצא עם רכב מקורר?
מיכל בירן: יש משהו שאנחנו מדמיינים שצריך להיבדק שלא נופל בהגדרה הזאת?
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מצב שהוא יוצא ממקום השחיטה או מהמפעל.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא מצב שהוא מועבר.
<נעה בן שבת: השאלה האחרת היא מה אנחנו עושים עם מעבר מנקודת מכירה אחת לשנייה.
מיכל בירן: היה לנו סעיף אחר בו היו הוראות מה קורה כאשר מעבירים ממקום למקום.
<אפרת אביאני: זאת הוראת מעבר.
<אפרת אביאני: זה מה שקורה בתקופת המעבר.
<אפרת אביאני: הסעיף ההוא, הוא בסוף תקופת המעבר.
<נעה בן שבת: צריך להבהיר שזה לא דווקא אחרי השחיטה.
<נעה בן שבת: יכול להיות שגם אחרי העיבוד במפעל.
<נעה בן שבת: אם ההוראות רק למשחטה, איפה ההוראות שיבטיחו שהיציאה מהמפעל למוצרי עוף, שאלה כבר מוצרים מעובדים, כן תעבור בדיקת משנה?
<אפרת אביאני: אנחנו בעצם מקימים כאן משהו באופן זמני, משהו שבטווח הארוך אנחנו לא רוצים שהוא יקרה.
מיכל בירן: חלק מהמטרה, ולפחות חלק מהכיוון שלי, וזה חלק מהמשמעות של בדיקות מעבר, שבגדול המערכת כרגע כן נשארת בתקופת המעבר.
מיכל בירן: אנחנו נעשה בה תיקונים שהם לא הגיוניים כמו זה שאותו מוצר נבדק כמה פעמים בדרך בגלל שהוא עבר מחולון לעיר אחרת.
מיכל בירן: בזה יש הגיון אבל אנחנו לא מקימים כאן מערכת שונה לחלוטין בתקופת המעבר.
מיכל בירן: שוב, ההנחה שלי היא שאנחנו נבוא לכאן אחרי שנתיים ונבדוק את זה ונראה.
מיכל בירן: אז תגידי שחייבים לסיים את תקופת המעבר כי הקמנו בתקופת המעבר מערכת שהיא לא ברת קיימא בפני עצמה ושהיא מוזרה ושיש בה לקונות.
מיכל בירן: נראה לי שהכיוון של כולנו הוא שבתקופת המעבר, זאת המשמעות שלה, המערכת נשארת.
מיכל בירן: חוץ מזה, הסכמנו כאן כולנו על לקונה אחת שהייתה לא הגיונית ואותה אנחנו מוכנים לתקן.
<שי סומך: אנחנו לא משנים את חוקי העזר לגבי מוצרים מוגמרים.
<שי סומך: מצלמים את המצב.
<שי סומך: היכן שיש, יש, והיכן שאין, אין.
מיכל בירן: אני מנסה להבין איך משפטית זה מצלם את המצב.
<שי סומך: אנחנו בעצם מעגנים את ההסכם המשולש.
<שי סומך: זה הסיכום עם מרכז שלטון מקומי שכתוב להסכם המשולש שיש ויכוח משפטי לגבי התוקף שלו.
<שי סומך: המדינה טוענת שאין לו תוקף ומרכז שלטון מקומי טוען אחרת.
<שי סומך: במסגרת הסיכום עשינו דבר שהוא דומה להסכם שלטענתנו אין לו תוקף.
מיכל בירן: אני לא משפטנית.
מיכל בירן: אני שואלת שאלה פשוטה.
<שי סומך: צילמנו את המצב.
<שי סומך: היכן שיש חוק עזר, ימשיך להיות חוק עזר, והיכן שאין חוק עזר, לא יהיה חוק עזר.
<שי סומך: אנחנו בתקופת מעבר וזה צילום מצב.
מיכל בירן: חלק אחד של המשפט שלך מלחיץ אותו.
מיכל בירן: אני שואלת האם – ושוב, אתה המשפטן ואני לא מצליחה לעקוב – מה שאתה אומר זה מה שכתוב.
מיכל בירן: אנחנו מדברים על תקופת המעבר, צילום מצב מוחלט למעט החריג האחד שהסכמנו עליו כולנו שלא ייבדק מוצר בדרכו לשווקים יותר מפעם אחת.
מיכל בירן: האם זה מה שאמרתי עכשיו בצורה מאוד פשוטה, האם זה מה שאתה אומר כמשפטן?
<שי סומך: הסעיף הזה מעגן את המצב הקיים כפי שמרכז שלטון מקומי רואה אותו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שיש כאן נקודה.
<נעה בן שבת: כאשר הבשר יוצא למפעל, לא תמיד הוא מגיע ישר מאתר השחיטה לשווקים אלא הוא יכול לעבור בדרך במפעל ייצור.
<נעה בן שבת: במעבר ממפעל הייצור לשווקים, הוא לא אמור לעבור בדיקת משנה.
<שי סומך: אני חוזר.
<שי סומך: קודם כל, זה מהלך לביטול בדיקת משנה.
<שי סומך: כל המהלך הזה.
<שי סומך: בבשר המעובד, אנחנו מצלמים תמונת מצב.
<שי סומך: היכן שיש בדיקות משנה לפי חוק עזר, הן יהיו.
<נעה בן שבת: איפה יש בדיקות משנה?
<שי סומך: יש מאתיים ומשהו רשויות.
<שי סומך: לא בדקתי.
<שי סומך: אנחנו מצלמים תמונת מצב.
מיכל בירן: איפה משפטית ניכר שזה צילום המצב?
<שי סומך: זה לא כתוב.
<שי סומך: חוק העזר קיים ואנחנו לא מבטלים אותו.
<עלי בינג: בהוראות הקבע יש הוראה שגוברת על חוקי עזר, ובהוראת המעבר אין הוראה כזאת.
<עלי בינג: לכן חוק עזר שקיים כיום, הוא ממשיך להיות בתוקף.