GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עלי בינג: לעומת זאת, בהוראות הקבע, קיימת הוראה בחוק שגוברת על חוקי עזר ואומרת על אף חוק עזר כזה וכזה, החוק גובר.
מיכל בירן: עכשיו השאלה לגבי החריג כולנו הסכמנו עליו, איך הוא נכנס כאן, שלא ייבדק מוצר בדרכו לשווקים יותר מפעם אחת?
מיכל בירן: איפה זה נכנס לחוק בלי לשנות את כל המערך שקיים?
<שי סומך: זה תיקון שהוקרא.
<שי סומך: הוא אומר שבדיקת המשנה לגבי בשר עוף תהיה רק כאשר הבשר מועבר מבית שחיטה למקום מכירה ושיווק קמעונאי.
<שי סומך: זאת המשמעות.
<משה רפאלוביץ: חידוד.
<משה רפאלוביץ: על איזה בשר מדובר?
אלי אלאלוף: הוא אמר בשר עוף.
<משה רפאלוביץ: בשר עוף שיוצא ממשחטה שעובדת בסטנדרטים הגבוהים, ממילא פטור כאן.
<משה רפאלוביץ: בעצם אנחנו מדברים מלכתחילה על בשר שהוא לא יוצא ממפעל מסודר.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מדברים רק על בשר שיוצא ממשחטה שלא עומדת בסטנדרטים הגבוהים.
<משה רפאלוביץ: כשהיא עכשיו הולכת למפעל ייצור, אנחנו רוצים לדעת איך היא מגיעה למפעל הייצור הזה, אם יש מפעל בדרך, וכשהיא יוצאת ממפעל הייצור בדרך – זה מקרה שלא קורה לעתים קרובות – אם זה עובר נקודת עיבוד בדרך ולא במשחטה המקורית, זה משנה לגמרי את מצבו וזה כבר בשר אחר לגמרי.
מיכל בירן: על זה יש כאן קונצנזוס שכל עוד הווטרינר במפעל אישר שמהמפעל הסופי משם זה הולך לשווקים, הבשר תקין – מבחינתנו זה לא מעניין מה קרה לו בדרך.
מיכל בירן: מה מטריד אותי בהגעה לציבור?
מיכל בירן: פעם אחת שהוא יוצא תקין מהמפעל האחרון שעיבד אותו ואני סומכת על הווטרינר באותו מפעל שידאג לכל השלבים הקודמים ולמוצרי הגלם שלו, והדבר השני שמטריד אותי, ועל זה אנחנו במחלוקת, מה קורה בהובלה.
מיכל בירן: אנחנו לא במחלוקת על זה אלא על איך בודקים אותו.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שלפי מה שהבנתי עכשיו מההסבר של שי סומך ושל עלי בינג זה שבאמת בסעיף קטן (ב) אנחנו אומרים שרק מי שחלה עליו חובה להגיע לבדיקת משנה לפי סעיף קטן (א), הוא יהיה פטור מחובת ההגעה לבדיקת משנה לפי חוק העזר.
<נעה בן שבת: לכן ב-(ב), גם אם נצמצם כאן, אנחנו לא גורעים משום דבר כי שאר המובילים חייבים.
<נעה בן שבת: מי שלא חלה עליו חובת ההגעה לבדיקת משנה לפי (א), חייב ממילא, אם יש לו חובת הגעה לפי חוק העזר.
<רוברט סגל: הערה טכנית לנעה.
<רוברט סגל: אני חושב שיש כאן קונצנזוס כפי שאמרה חברת הכנסת בירן, שצריכה להיות בדיקת משנה אחת בלבד בדרך לשווקים.
<רוברט סגל: צריך אולי לכתוב את זה בסיפא של 255: יהיה חייב בהגעה לבדיקת משנה אחת לכל היותר.
<שי סומך: זאת המשמעות של מה שכתוב.
<נעה בן שבת: רק המוביל הזה יהיה חייב בבדיקת משנה אחת.
<נעה בן שבת: אם יש בדיקת משנה אחת בהמשך הדרך, אתה לא מונע אותה בתקופת המעבר כי אתה לא עושה שינויים בתקופת המעבר, חוץ מלקבוע כאן את חובת בדיקת המשנה במקום כל בדיקה אחרת שקיימת בחוק העזר.
<נעה בן שבת: אתה לא עושה עוד תוספות ושינויים.
<רוברט סגל: משפטית נכון אבל מהותית אנחנו אומרים – וחברת הכנסת בירן חזרה על זה כמה פעמים – שאנחנו מבקשים שתהיה בדיקת משנה אחת בדרך לשווקים.
<שי סומך: זאת המשמעות של מה שכתוב כאן.
<שי סומך: אולי נדבר על זה בהפסקה.
מיכל בירן: אני מציעה שתדברו על זה בהפסקה.
מיכל בירן: כרגע אנחנו משאירים את זה כך.
מיכל בירן: אם יש שינוי, תעדכנו או תנו על ההסכמות ביניכם.
<נעה בן שבת: סימן משנה ג': פטור מבדיקות משנה מלאות בתקופת המעבר 257.
<נעה בן שבת: פטור מבדיקות משנה מלאות מוביל של מוצר בשר שנקבעה לגביו חובת הגעה לבדיקות משנה לפי סעיף 255 או לפי דין אחר, אינו חייב בהגעה לבדיקות משנה כאמור אם מנהל היחידה הווטרינרית אישר שמתקיימים התנאים כאמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב) של פסקה (1) או כאמור בפסקה (2) וכל עוד מתקיימים התנאים האמורים (בתת סימן זה – פטור מבדיקות משנה מלאות).
<נעה בן שבת: במפעל שאת מוצריו הוא מוביל מיושמת תכנית בטיחות מזון ומתקיים פיקוח וטרינרי בידי רופא וטרינר בהתאם לתקנות לפי פרק זה, לפי פקודת מחלות בעלי חיים או לפי החוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ואם לא ניתן למנותו בהתאם לחיקוק כאמור – בידי רופא וטרינר שמונה בידי מנהל היחידה הווטרינרית לפי סעיף 260.
<נעה בן שבת: המפעל שאת מוצריו הוא מוביל הוא מפעלי שחיטה או מפעלים מאושרים לייצוא ומנהל השירותים הווטרינריים הודיע למנהל היחידה הווטרינרית שהתקיים בהם האמור בפסקה (1).
<נעה בן שבת: האם חלוקת הסמכויות בין המשרדים לא מייתרת?
<אפרת אביאני: זה לא מייתר.
<אפרת אביאני: קודם כל, זה סעיף הפטור המידי למפעלים שעומדים בסטנדרט, שיכולים לקבל את הפטור המידי.
<אפרת אביאני: חלוקת הסמכויות לא מייתרת כי זה סעיף שנכנס לתוקף מיד וחלוקת הסמכויות תתרחש בעוד שנתיים או יותר.
<אפרת אביאני: לכן זה לא מיותר.
<אפרת אביאני: (היו"ר מיכל בירן)
מיכל בירן: יש הערות לסעיף הזה?
<נעה בן שבת: מה המקרים שיכולים להיות שלא ניתן למנות רופא וטרינר לפי אף אחד מהחיקוקים האלה?
<שי סומך: נניח מפעל לעיבוד בשר שהוא לא מפעל מייצא.
<שי סומך: מפעל שהיום אין לו רופא וטרינר ואין לו תכנית HAACAP למנות רופא וטרינר ולעשות את הבדיקה עצמה ולקבל את הפטור.
מיכל בירן: יש התנגדויות לסעיף הזה?
מיכל בירן: אין.
מיכל בירן: נמשיך.
<נעה בן שבת: 258.
<נעה בן שבת: פרסום רשימת בעלי הפטור רשימת בעלי הפטור מבדיקות משנה מלאות וכן רשימת המפעלים או היבואנים שניתן להם פטור לפי חוק מבדיקות משנה, תפורסם באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: פרסום כאמור אינו תנאי לתוקף הפטור.
<נעה בן שבת: 259.
<נעה בן שבת: חובות בעלי הפטור לעניין הובלה ומשלוח מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות, וכן בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה – לא יוציא מוצר בשר מאתר ייצור אלא לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה לגבי הטמפרטורה של הרכב שבו הוא מובל: הטמפרטורה ברכב עומדת בדרישות הדין.
<נעה בן שבת: קיימת מערכת של תיעוד תקלות בטמפרטורה שברכב.
מיכל בירן: יש כאן שאלות מעניינות.
<נעה בן שבת: האם כאשר אנחנו אומרים שניתן לו פטור לפי חוק ברישא של הסעיף, האם אנחנו אומרים לפי דין או לפי חוק דווקא?
<אפרת אביאני: הכוונה היא לפי דין.
<אפרת אביאני: לדעתי.
<אפרת אביאני: הכוונה היא לפטורים שקיימים היום בחקיקה.
<שי סומך: יש הגדרה של בעל היתר הפעלה או יבואן.
<שי סומך: החוק הוא החוק לפקודת מחלות בעלי חיים.
<שי סומך: ההגדרה קיימת.
<נעה בן שבת: הטמפרטורה ברכב עומדת בדרישות הדין.
<נעה בן שבת: האם זאת חקיקת המזון או על איזה דין מדובר?
<ינון יוני: נראה לי שזה בכל מקרה בכל דין כי בתקופה הזאת, זאת גם חקיקת משרד החקלאות.
<נעה בן שבת: ממילא החלק הכללי של החוק הזה עוד לא יחול ולכן אתה מפנה לחוקים קיימים.
<נעה בן שבת: האם יש דרישה להתראה בזמן אמת?
<נעה בן שבת: בחלק הכללי הייתה דרישה.
<שי סומך: סעיף הסמכה.
<נעה בן שבת: בחלק הקבוע.
<נעה בן שבת: בתקופה הקבועה.
<ינון יוני: בתקופה הקבועה קבענו שתהיה הרשאה לשר לקבוע תנאים לנושא הזה של מערכת בקרה או התראה בזמן אמת.
<ינון יוני: אלה כללים לנושא הזה אבל לא בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: אז אי אפשר להפנות את הפסקאות האלה לשם ולקחת את ההוראות שם כי אין עדיין אפשרות לתקנות כאלה?
<ינון יוני: ככל שהתקנות תותקנה עוד קודם, יכול להיות שזה יהיה.
מיכל בירן: אבל אם הן תותקנה קודם, הם לא מחויבים.
מיכל בירן: זאת צריכה להיות איזושהי מערכת.
מיכל בירן: זה לא הגיוני שבשביל להכניס את התקנות האלה בעוד חצי שנה ומה קורה בזמן כשיש התראה בזמן אמת?
מיכל בירן: צריך לשנות את החוק כדי שזה יהיה תקף בתקופת המעבר?
מיכל בירן: זה לא נשמע לי הגיוני.
<שי סומך: סעיף ההסמכה נכנס לתוקף רק בעוד ארבע שנים.
מיכל בירן: אבל כאן אתה מדבר על הפטור.
מיכל בירן: אתה נותן כבר עכשיו פטור למפעלים שמובילים בשר שאין להם מערכת להתראה בזמן אמת.
<שי סומך: גם בחלק הכללי אין מערכת התראה בזמן אמת.
<שי סומך: יש רק סעיף הסמכה שמאפשר לעשות את זה.
מיכל בירן: אני לא יודעת מה אתכם, אבל לי זה מפריע ואני רוצה שגם כאן תהיה הסמכה ושיעשו את זה בזריזות או שתהיה התראה בזמן אמת.
מיכל בירן: אתם נותנים פטור לארבע שנים בלי התראה בזמן אמת.
<נעה בן שבת: למה אי אפשר לפחות לאפשר לשר כבר עכשיו להתקין, אם הוא רוצה, תקנות?
<נעה בן שבת: אלה הרי לא תקנות חובה אלא תקנות רשות.
<שי סומך: אין התנגדות.
מיכל בירן: עוד הערות לסעיף הזה?
מיכל בירן: מתקדמים.
<נעה בן שבת: אותו מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות וכל בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור, אנחנו עוברים לפסקה (2).
<נעה בן שבת: לא יוציא מוצר בשר מאתר הייצור אלא אם כן התקיימו כל אלה: מצורפת למשלוח של מוצרי הבשר תעודת משלוח למוצרי בשר שנכללים בה הפרטים האמורים בסעיף 211.
<נעה בן שבת: על הוצאת תעודת המשלוח יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות סעיף 212.
<נעה בן שבת: לגבי מפעל לשחיטת בשר, מפעל שאושר לייצוא ומפעל לייצור מוצרי דגים – מצורפת לתעודת המשלוח כאמור בפסקה 2(א) תעודה וטרינרית.
<נעה בן שבת: השאלה היא למה אנחנו מייחדים, מה מייחד את המפעלים.
<שי סומך: הרפורמה עוד לא נכנסה לתוקף ואנחנו לא עושים שינויים בשאלה מתי צריך להוציא תעודה וטרינרית ומתי לא.
<שי סומך: אנחנו מצלמים את המצב שקיים היום.
<שי סומך: אחרי ארבע שנים יש הוראות שקובעות שבמפעלים לבשר גולמי צריך תעודה וטרינרית ובמפעלים אחרים לא צריך ושם מיישרים קו.
<נעה בן שבת: היצרן או בעל היתר ההפעלה יעביר, בדרך אלקטרונית, את תעודת המשלוח למערכת הממוחשבת כאמור בסעיף 267 לפי הוראות שיורה עליהן מנהל היחידה הווטרינרית.
<נעה בן שבת: תעודה כאמור תועבר בעת יציאתו של המוביל מתחומי המפעל.
<נעה בן שבת: בהוראה קבועה כבר שינינו ודיברנו על פרטים שיועברו למערכת הממוחשבת, איזשהו ייעול של המערכת.
<שי סומך: מערכת אחרת.
<ינון יוני: מערכת בה דובר קודם.
<נעה בן שבת: למערכת הזאת אפשר להעלות תעודות משלוח ממש?
<נעה בן שבת: את המסמך?
<סרחיו דולב: את הפרטים החשובים.
<נעה בן שבת: את הפרטים או את התעודות?
<סרחיו דולב: את הפרטים של התעודות.
<מירה סלומון: אנחנו נבקש כמובן שהמערכת הממוחשבת הזאת, תהיה בה הרשאה לצפייה לרשויות המקומיות כיוון שאם מדובר באדם ששולח תעודת משלוח למערכת ממוחשבת, גם אנחנו צריכים לדעת על כך.
<שלמה דולברג: אנחנו בודקים.
<מירה סלומון: אנחנו בודקים אקראית אבל אנחנו צריכים לדעת מה קורה.
<מירה סלומון: לכן אנחנו מבקשים הרשאה לצפייה בנקודה הזאת.
מיכל בירן: עם זה בעיה?
<שי סומך: אני חושב שסיכמנו בהוראות הקבע.
<שי סומך: החוק לא ייכנס לפרטים של ההרשאות.
<שי סומך: אני חושב שהחוק לא צריך להיכנס לרזולוציות האלה.
<שי סומך: אלה דברים שאפשר לסדר גם בלי חוק.
<מירה סלומון: אני מסכימה.
<מירה סלומון: אנחנו רק רוצים להציף את הנקודה.
<אפרת אביאני: יש כאן עניין שהוא טעון בדיקה.
<אפרת אביאני: זה שאפשר, זה דבר אחד.
<אפרת אביאני: אפשר טכנית, זה דבר אחד.
<אפרת אביאני: השאלה אם זה ראוי.
<אפרת אביאני: השאלה היא מי צריך להיות בעל ההרשאה.
<אפרת אביאני: האם כל גורם ברשות המקומית יכול להסתכל במערכת הזאת.
<אפרת אביאני: זאת מערכת של הרגולטורים.
<אפרת אביאני: זאת מערכת של פיקוח שמי שחשוף אליה, אלה הם בעלי תפקידים במערכת של הפיקוח הווטרינרי.
<אפרת אביאני: אז השאלה למי ברשויות המקומיות נותנים את ההרשאה.
<אפרת אביאני: זה נושא שגם אם עקרונית יש לנו הסכמה על הרעיון, את הפרטים - - -
מיכל בירן: מי חוץ מהווטרינרים?
<אפרת אביאני: כאן נאמר להרשות לרשויות המקומיות.
מיכל בירן: מי את מדמיינת שעוד צריך לראות את הרשומות האלה?
<מירה סלומון: מפקחים של תחום המזון והמפקחים של רישוי עסקים.
<מירה סלומון: אנשים שיש להם סמכויות פיקוח בעסקים באופן כללי.
<אפרת אביאני: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לדון בו.
<אפרת אביאני: יש הסכמה עקרונית לעניין הזה, אבל בפרטים אני חושבת שלא צריך להלאות את הוועדה.
<נעה בן שבת: אפשר לקבוע שתהיה התייחסות לנושא ההרשאה.
<אפרת אביאני: זה לא המקום בחוק.
<אפרת אביאני: שוב, אנחנו בהוראת מעבר במערכת שהיא קיימת והיא חלק ממערכת.
מיכל בירן: מי יש את הסמכות?
<אפרת אביאני: זאת מערכת של משרד החקלאות.
<נעה בן שבת: מנהל השירותים הווטרינריים הוא זה שיגדיר מי מורשה?
<אפרת אביאני: אנחנו יכולים להסכים כאן שאנחנו ניפגש עם הגורמים המתאימים במרכז השלטון המקומי ונדון בזה ונסכם.
<אבי שפירא: אני רוצה להעיר שאם רוצים לצלם מצב, לפחות המצב הנוכחי מחייב את אותם בעלי היתרי הפעלה וכולי להעביר בפועל את תעודות המשלוח אל הרשויות המקומיות כדי לאפשר איזושהי רמה של פיקוח בנקודות הקצה.
<אבי שפירא: אם אין את תעודות המשלוח הפיזיות, חלופה זה לאפשר לנו לראות באיזושהי צורה את תעודות המשלוח כי אחרת איך נדע לאן מגיע המזון לבדוק אותו?
<מירה סלומון: אם אפשר להשלים עוד נקודה אחת.
<מירה סלומון: את הבקשה של הרשאה לצפייה ביקשנו גם ביחס להוראת הקבע וגם בכלל כיוון שיש לנו מפקחים שעוסקים בפיקוח בנקודות הקצה לא אחת.
<מירה סלומון: אנחנו מקבלים את ההצעה של היועצת המשפטית של משרד החקלאות ומבקשים לדווח לוועדה מה היו תוצאות ההתדיינות הזאת.
מיכל בירן: זה בסדר מבחינת
מיכל בירן: כם שזה יקרה בזמנכם החופשי?
<מירה סלומון: זה מבלי לגרוע מההערה שהערנו.
<אפרת אביאני: זה לא צריך להשפיע על הנוסח של החוק.
<קריאה: אבל לדווח לוועדה.
<אפרת אביאני: אנחנו נדווח לוועדה.
<אפרת אביאני: כמובן.
<נעה בן שבת: נגיד מנהל השירותים הווטרינריים יגדיר את המורשים.
<מירה סלומון: אנחנו מאמינים במדינה וכמו שאמרת, נבקש לדווח לוועדה.
<מירה סלומון: ככל שיהיה צורך ונסבור שהדברים מתנהלים בעצלתיים, בוודאי הוועדה תשמע על זה מאתנו ואני מעריכה שתקיים דיון בנקודה.
<מירה סלומון: כל זה לא גורע כמובן ממה שאמר דוקטור שפירא בעניין העתק צילום פיזי שיועבר, אם לא הרשאה או עד שיוסדר עניין ההרשאה.
<מירה סלומון: זה לא גורע מההערה הזאת.
<נעה בן שבת: גם זה לפרוטוקול.
<רוית ארבל: סעיף 259(2) מפנה לפרטי המשלוח שצריך לצרף לתעודת המשלוח.
<רוית ארבל: הוא מפנה שוב להסדר בתקופת הקבע, לסעיף 211.
<רוית ארבל: שם יש לנו בעיה.
<רוית ארבל: אני חושבת שגם שם ציינו וגם פה שאחד הפרטים הנדרשים הוא פרטי הנהג, מספר הטלפון הנייד שלו.
<רוית ארבל: מה שקורה בפועל – דיברנו עם התעשיינים – זה שזה פרט שמשתנה כל הזמן ולא יודעים עד שהבשר יוצא מי הנהג שיוביל אותו.
<רוית ארבל: זה ענין מאוד דינאמי.
<אבי שפירא: איך בדיוק יזמנו אותו לבדיקה עליה דובר?
<אבי שפירא: דובר על בדיקת הובלה על ידי זימונו בצורה אקראית וכולי.
<אבי שפירא: אם לא יהיה מספר טלפון, איך נזמן אותו?
מיכל בירן: יש בעיה להגיד שרק את הפרט הזה יהיה אפשר לעדכן בתעודת המשלוח?
מיכל בירן: זה לא נשמע לי כל כך קשה.
מיכל בירן: נראה לי שכן יכול להיות מצב שבו אומרים לו לקחת את הרכב הזה אבל מה הבעיה שאחרי שהוא יצא, רק את הטלפון של הנהג אפשר יהיה לעדכן?
<רוית ארבל: אני נותנת פתרון.
<רוית ארבל: אני לא מציעה משהו ללא פתרון.
<רוית ארבל: אנחנו מציעים שיהיה את הטלפון הנייד של איש הקשר בחברה והוא יחזיק את כל הנתונים בזמן אמת, את מספר הטלפון של הנהג וכן הלאה.
מיכל בירן: יש למישהו בעיה עם זה?
<מירה סלומון: אני מבקשת קודם לחדד את הסוגיה ואז אנשי המקצוע, מקבלי ההחלטות, ידונו בעניין.
<מירה סלומון: הסעיף הזה, סעיף 259 שמפנה בסעיף קטן (2) שלו לזה שצריך לשלוח תעודת משלוח עם כל הפרטים שבסעיף 211, הסעיף הזה לא מנותק מהסעיף שקובע שהממשלה תקרא לרכבי ההובלה לבדיקות אקראיות.
<מירה סלומון: הסיבה שצריך את הפרטים האלה היא מכיוון שהבדיקות האקראיות זה מומנטום ההפתעה, זה מעכשיו לעכשיו בספונטניות.
מיכל בירן: דוגרי, אם יש את זה לרכז בחברה, הוא יכול להגיד שבדיוק ביקשו את מספר הטלפון.
<מירה סלומון: אני רק מסבירה מה זה כדי שאפשר יהיה לדון בזה בצורה נכונה.
מיכל בירן: אני אומרת שזה שפונים לאיש הקשר בחברה מונע לדעתי במידה רבה את אלמנט ההפתעה.
מאיר כהן: אבל לא רוצים למנוע את אלמנט ההפתעה.
מיכל בירן: אנחנו לא רוצים, ולכן יש בעיה.
נורית קורן: למה זה מאבד את אפקט ההפתעה?
מיכל בירן: בכל מערכת בה הייתי, כאשר מישהו אומר שהולכים לבדוק מישהו, מיד גם אני עשיתי את זה והודעתי למי שהולכים לבדוק אותו.
מיכל בירן: אני בטוחה שכל היושבים בחדר עושים זאת.
<גליה שגיא: גם כשאיש הקשר מתקשר, הוא מתקשר לנהג.
<נופר טל: זאת לא בדיקת פתע של המשטרה.
איציק שמולי: את אמרת את עמדתי.
איציק שמולי: אני חושב שאין סיבה לעשות את זה.
מיכל בירן: אבל שי סומך העלה נקודה.
<גליה שגיא: זה לא ישים במציאות.
<גליה שגיא: לא כותבים תעודת משלוח אחת ושולחים את הנהג.
<גליה שגיא: מכינים את תעודות המשלוח מראש, הדברים מסודרים, אלה מערכות.
מיכל בירן: שי אמר שהזמן שבו זה קורה, ברור שיתקשרו אליך, אבל זה לא משנה, אם התקשרו אליו דקה אחרי זה ויגידו לו להגיע למקום כלשהו, מה יכול לקרות בין לבין.
<גליה שגיא: גם אם התקשר המפקח, הוא יכול להתעכב.
<רוית ארבל: ממילא זאת לא עצירה שלו אלא זה צלצול אליו.
<רוית ארבל: זה אותו הדבר.
<גליה שגיא: יש גבול לחשדנות.
<רוית ארבל: איש הקשר יורה לו ללכת לאותו מקום.
<רוית ארבל: אין שום איבוד של אלמנט ההפתעה שלא היה מלכתחילה.
<נופר טל: אני מקבלת איזושהי תחושה שמתייחסים אלינו כאל גופים שלא חיים כאן.
<נופר טל: גם אני אזרחית וצורכת את אותו מזון שעובר במשאיות האלה ונמכר במרכולים.
<נופר טל: בריאות הציבור היא אינטרס כי היום אני או לי עובדת במקום אחד ומחר אני במקום אחר.
<נופר טל: כל הזמן מכוונים כאילו אנחנו מרמים.
<נופר טל: אותו דבר, כמו שאמר חבר הכנסת שמולי לעניין הוזלת מוצרים בעקבות ההפחתה באגרות, אפשר לומר גם על רפורמת הקורנפלקס.
מיכל בירן: באותו עקרון הוא אמר את זה כי הוא גם חי כאן.
<נופר טל: אבל להוציא חזקה כזאת שכולנו עבריינים ובאים לרמות את הציבור?
איציק שמולי: זה לא מה שאמרתי.
איציק שמולי: החוק הזה, הדבר האחרון שהוא אומר זה שכולכם עבריינים.
איציק שמולי: להפך, הטענה שלנו היא שבאים ואומרים שכולם כאן הם חפים מפשע וכולם כאן הם מאה אחוזים בזמן שאנחנו רואים שמה שקורה בפועל בשטח, זה לא המצב.
<נופר טל: לעניין הפרטים, צריך להבין שיש גם גזרה שלא ניתן לאכוף אותה.
מאיר כהן: עם כל הכבוד שאני רוחש לכם, אני באמת לא מבין מה הבעיה לשים על תעודת המשלוח שם, מספר טלפון של הנהג, ואם יש לכם ארבעה, תשימו ארבעה מספרים.
<רוית ארבל: יש חמישים.
מאיר כהן: היום, לפני סידור העבודה שלך, את לא יודעת איזה נהג נוהג או שני נהגים או שלושה?
מאיר כהן: כל החמישים?
מאיר כהן: אני חושב שהזכות האלמנטרית שהוצעה בחוק הזה היא לאפשר למוסדות חיצוניים, שזה לא אתם, להתקשר מתי שהם רוצים לנהג המשאית ולהביא אותו לאן שהם רוצים.
מאיר כהן: זאת חובתנו.
<רוית ארבל: איזה אלמנט ייפגע?
מאיר כהן: תנו את הרשימה של כל הנהגים.
<רוית ארבל: הרי גם כשמתקשרים אלי כדי לבדוק אותי, אני אוכל לעשות שלוש עצירות בדרך.
מאיר כהן: אני רוצה לסכם את הנקודה הזאת.
מאיר כהן: אנחנו נכנסים כאן לפרטים ועל הכול מתווכחים.
מאיר כהן: יש כוונה מאוד ברורה לחוק הזה והכוונה היא לא לשים הרבה רגולציה אבל יחד עם זאת להשאיר עוגנים מאוד ברורים בהם אנחנו שומרים על בריאות הציבור.
מאיר כהן: אם אנשי המקצוע חושבים שמה שצריך זה שיהיה מספר טלפון של המשאית, ואני אומר לכם כראש עיר שהיה אחראי על בדיקות, עושים אלף ואחד קונצים.
מאיר כהן: אני לא רוצה להטיל דופי בכשרים, אבל כל ראש עיר יודע איזה קונצים עושים כל מיני נהגים כולל כל מיני חברות שנושאות כותרות של החברות הטובות ביותר.
מאיר כהן: אנחנו באמת חיים בארץ.
מאיר כהן: רק את חיה בארץ הזאת?
מאיר כהן: על מה הוויכוח:?
מאיר כהן: אם החוק אומר שצריך להשאיר מספר טלפון, אתם תשאירו מספר טלפון, עם כל הכבוד.
מאיר כהן: על מה הוויכוח?
מאיר כהן: עשרים דקות אתם מנסים לשכנע אותנו למה לא להשאיר מספר טלפון.
מאיר כהן: נהג האמבולנס שמוביל מישהו, אין לו מספר טלפון?
מאיר כהן: נהג באגד היום, אין לו מספר טלפון?
מאיר כהן: נהג טיולים, אין לו מספר טלפון?
מאיר כהן: מאבטח בית חולים, אין לו מספר טלפון?
<אירינה גל: אין לנו בעיה להפיק רשימה של כל הנהגים.
מאיר כהן: אם אתם מפעל מסודר, אני בטוח ש-24 שעות לפני אתם יודעים מי הנהג שיוצא מחר עם המשלוח.
<רוית ארבל: החשש הוא מלהיות עבריינים שלא מדעת.
מאיר כהן: אתם לא תהיו עבריינים שלא מדעת.
מאיר כהן: אנחנו אמנם חברי כנסת אבל אנחנו באמת נטועים בשתי הרגליים בתוך המציאות.
מאיר כהן: כל הדבר הזה לא היה קורה אם לא היינו שומעים על עשרות ומאות הטונות של בשר שמגיע ואנחנו פוסלים אותו.
מאיר כהן: אנחנו זה מי שצריך לפסול אותו.
מאיר כהן: המציאות היא לא כזאת ורודה.
מאיר כהן: אף אחד לא בא להקשות.
מאיר כהן: אני חושב שבסופו של יום אנחנו באים להקל עליכם.
מאיר כהן: עדיף שאם יש שבב של ספק, אתם תהיו שותפים שלנו כדי שהספק הזה לא יהיה קיים וכן תסכימו לבדיקות מהסוג הזה ולשים מספר טלפון.
<שי סומך: אם יהיה כתוב בחוק שמדובר באיש קשר שיש בידיו מידע בזמן אמת על כל הנהגים המובילים באותה עת נוסעים ומספרי הטלפון שלהם, אני חושב שאפשר לחיות עם זה.
<שי סומך: המפקח יתקשר לאיש הקשר, הוא יקבל את מספר הטלפון של הנהג ותוך דקה יתקשר לאותו נהג.
<שי סומך: אז כל ההבדל הוא שאיש הקשר ידע דקה לפני שמתקשרים לנהג שהולכים לבדוק אותו.
מיכל בירן: אבל לא בודקים אותו במקום.
מיכל בירן: מאיר, אם היו בודקים אותו במקום, והלוואי והם היו בודקים אותו במקום, אם יש איתור GPS, אני לא מבינה מה הבעיה להגיד לו לעצור בצד הכביש.
מיכל בירן: אם ממילא לא בודקים אותו שם, ואני חושבת שצריך לבדוק שם, בטח אם מבטלים את בדיקות המשנה וכל עוד ממילא אומרים לו שייסע למקום כלשהו, אז כל מה שהוא יכול היה לעשות באיקס, הוא יכול גם לעשות באיקס פלוס.
מאיר כהן: תזכרו שמבטלים את בדיקות המשנה.
מאיר כהן: תזכרו את זה ואל תקלו ראש.
מאיר כהן: חבר'ה, ברגע שמתחילים לעבוד, אין בדיקות משנה וכולם רוצים לספק וכולם נחמדים, לבי לבי למחיר הגבוה ואני רוצה להוריד אותו.
מיכל בירן: מה שאפשר לעשות באיקס זמן, אפשר לעשות גם באיקס ודקה.
מיכל בירן: בזה שוכנעתי.
מיכל בירן: תגיד לי אם אתה רואה כאן משהו אחר.
מיכל בירן: הם לא עוצרים אותם בכביש אלא הם אומרים להם להגיע למקום כלשהו.
מאיר כהן: לדעתי צריך להיות קשר ישיר בין מי שצריך לבדוק ולבקר לבין הנהג והוא לא צריך להודיע לאף אחד ואף אחד לא צריך להודיע לשלישי.
מיכל בירן: באנו לבטל בירוקרטיה וכאן אתה מוסיף בירוקרטיה.
מאיר כהן: להפך.
מיכל בירן: יש לזה השלכות.
מיכל בירן: צריך להיות עוד זמן ובזמן הזה יעדכנו את הנהגים.
מיכל בירן: אני אומרת שבמקום שיש בו תועלת לזה, לא אכפת לי שהם מוסיפים.
מיכל בירן: אבל כאן אני אומרת שאם זה היה בזמן אמת ואומרים לו לעצור בצד הכביש, אבל את מה שאפשר לעשות ברגע שעה שייקח לו להגיע לאן שאמרו לו, אפשר לעשות גם בעשר דקות וגם ב-14 דקות.
מיכל בירן: זה מטריד אתי כי בזמן הזה אפשר לעשות הרבה.
מיכל בירן: אפשר לשים עופות בחזרה ואפשר לעשות הרבה דברים.
<קריאה: אפשר לזרוק חלק מהסחורה.
מאיר כהן: בדקה אפשר לזרוק חלק מהסחורה.
<רוית ארבל: הסבירו לנו בצד שיש הבדל.
<רוית ארבל: החוק מנוסח כתעודת משלוח אבל יש תעודת משלוח כזאת ותעודת משלוח מפעלית.
<רוית ארבל: הבנו את הפרוצדורה הנדרשת ונוכל לעמוד בזה.
מיכל בירן: הסכמנו ואני חושבת שזה הזמן שמבשר על הפסקה.
בשעה 18: (היו"ר אלי אלאלוף)
אלי אלאלוף: הסעיף במחלוקת או שאמור לחפש פתרונות יצירתיים הוא סעיף 223.
אלי אלאלוף: ניכנס עכשיו לעובי הקורה וננסה להתמודד אתו.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה טכנית קטנה כאחד שלא מבין כלום בטכנולוגיה.
אלי אלאלוף: תודה למיכל שהחליפה אותי בניהול הישיבה.
אלי אלאלוף: שמעתי את השיחה לגבי נושא הקשר הטלפוני עם הנהג.
אלי אלאלוף: יש הצעה מאוד פשוטה.
אלי אלאלוף: תבדקו אותה ואל תתנו תשובה עכשיו.
אלי אלאלוף: במקום לקשור את הנהג לטלפון, תקשרו את הרכב לטלפון.
אלי אלאלוף: הטלפון יהיה ברכב וכאשר יידלק הרכב, יידלק הטלפון.
אלי אלאלוף: יש ברכב מערכת שלמה למעקב אחרי הנסיעה ויודעים את שעות העבודה.
אלי אלאלוף: אתם גם מכבידים על העובד הזה שהוא סתם נהג ואת זה אל תשכחו.
אלי אלאלוף: גם כאשר מטילים עליו אחריות, אני מקווה שאתם מיטיבים אתו בשכר.
אלי אלאלוף: אני חושב שהטכניקה הזאת של אנלפבית בתקשורת כמוני, היא טכניקה מאוד פשוטה שכדאי שתבדקו אותה.
אלי אלאלוף: זה ודאי לא חשוב לחוק אלא זה יותר חשוב ליעילות ולטובת הרפואה הציבורית.
<משה רפאלוביץ: על הרעיון הזה בצד שהזה של השולחן היו רוצים למחוא לך כפיים אבל אסור לנו.
אלי אלאלוף: אני גם מבקש שיותר לא יהיו לנו דיונים בצד.
אלי אלאלוף: לא סגרנו שום דבר וכפי שאתם יודעים, אנחנו קובעים ביחד את הסעיף וכולו פתוח לדיון כן ואני מקווה שבסוף נמצא את הפתרון האופטימלי.
<נעה בן שבת: מינוי רופא וטרינר מוסמך בשווקים, מבין עובדי רשות מקומית על אף הוראת סעיף 222, אם רשות מקומית לפי החלטת המועצה ביקשה בכתב מהמנהל, שכל הרופאים הווטרינרים המוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחומה יהיו מבין עובדי הרשות המקומית, והמנהל, לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית, הסכים לבקשה, ימנה מנהל היחידה הווטרינרית את הרופאים הווטרינרים המוסמכים כאמור מבין עובדי הרשות המקומית.
אלי אלאלוף: הכוונה לפי החלטת מועצת העיר?
<נעה בן שבת: מועצת הרשות.
<נעה בן שבת: זאת הייתה מגבלה שהכנסנו בעקבות דברים שנאמרו בוועדה.
<נעה בן שבת: הוועדה אמרה שההחלטה לא יכולה להיות החלטה שרירותית.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (א), אם רשות מקומית, לפי החלטת המועצה, הודיעה בכתב למנהל היחידה הווטרינרית, 120 ימים לפחות, לפני יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים, כי כל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחומה, יהיו מבין עובדיה – ימנה מנהל היחידה הווטרינרית את הרופאים כאמור לרופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים של אותה רשות מקומית.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן זה, "יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים" – כהגדרתו בסעיף 252.
<נעה בן שבת: מצא המנהל כי הרשות המקומית אינה מציעה די מועמדים לרופאים וטרינרים המוסמכים לפקח בשווקיה או שהיא מציעה מועמדים שאינם מתאימים לצורך מינויים לרופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים, רשאי הוא להורות, לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית לאחר שניתנה לרשות המקומית הזדמנות להשמיע את טענותיה, כי הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לפקח בשווקיה של הרשות המקומית, כולם או חלקם, יהיו מבין עובדי התאגיד.
<נעה בן שבת: רשות מקומית שבה כל הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים הם מבין עובדי הרשות, רשאית, לפי החלטת המועצה, להודיע בכתב למנהל כי היא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקיה לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית, החל במועד שצוין בהודעתה, ובלבד שהמועד יחול 120 ימים לאחר מועד מסירת ההודעה, לפחות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך לא רק על רשות הדיבור אלא גם על הנכונות העקרונית שלך לחשוב אתנו באופן פתוח על הסוגיה הזאת.
דב חנין: אנחנו, אדוני היושב ראש, נמצאים בסיום עבודה למערך מורכב ביותר ומסובך של רפורמה מאוד גדולה.
דב חנין: אלה שתומכים בה מאוד נלהבים ממנה, יש כאלה שיותר ספקנים, אבל אנחנו לא בדיון הזה.
דב חנין: אני אומר גם לאלה שרואים ברפורמה הזאת מהלך גדול וחיובי, ואפילו מלהיב, שגם חבית של דבש אפשר לקלקל עם כפית אחת של זפת.
דב חנין: כפית אחת של זפת שיכולה להיות כאן נוגעת לרופאים הווטרינרים.
דב חנין: זאת שאלה מאוד מאוד רבת ממדים.
דב חנין: אנחנו מדברים לא רק על עובדים ותנאי עבודה אלא אנחנו מדברים בכלל על בני אדם שבחרו במקצוע, רופאים וטרינרים, הגיעו לעבוד כדי לעבוד, לטפל בבעלי חיים וגם לעשות ביקורות בשווקים וגם לעשות חיסונים וגם לטפל חס וחלילה בכלבת אם יש.
דב חנין: עבודה רבת ממדים והיום אנחנו אומרים להם, אנחנו הולכים להעביר אתכם מרשות מקומית לתאגיד.
דב חנין: בעצם המקצוע שלכם משתנה.
דב חנין: יש ויכוח מה יישאר מהזכויות שלכם, מה לא יישאר מהזכויות שלכם.
דב חנין: אני לא רוצה להיכנס כרגע לפרטים האלה.
דב חנין: כמובן שהאנשים האלה לדעתי מבחינתם בצדק גמור מתקוממים.
דב חנין: אנחנו מדברים בסך הכול על קבוצה לא גדולה של אנשים אבל כל בן אדם הוא בן אדם וגם הרכבת הכי מוצלחת והכי יפה, אנחנו לא נרצה שהיא תדרוס את האנשים שנמצאים בדרכה ובמקרה הזה יש חשש שזאת תהיה התוצאה.
דב חנין: אני אומר את זה מבלי להיכנס לפרטים כי הפרטים הם מורכבים ואפשר לדבר עליהם הרבה מאוד זמן.
דב חנין: התחלנו לנסות לחשוב על הנושא הזה בצורה פתוחה ואנחנו עכשיו מנהלים את החשיבה הפתוחה הזאת במסגרת של הוועדה עם כל הגורמים הרלוונטיים.
דב חנין: אני רוצה לחזור ולהציג את הרעיון שנראה לי כמשהו שחותך את הקשר הגורדי ומייצר כאן איזושהי נוסחת פתרון שאם נאמץ אותה, מסביבה אפשר לארגן את כל ההתייחסות לסוגיה הזאת בצורה הגיונית, פשוטה ושעונה על האינטרסים של הגורמים השונים המעורבים.