GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: הוא סירב להצעה, הרשות אומרת שהיא רוצה שהוא לא יעבוד אצלה, אז היא מפטרת אותו?
<נעה בן שבת: היא צריכה לפטר אותו.
<שי בירן: לא בהכרח.
<עלי בינג: זה עניין שלה.
<עלי בינג: אנחנו לא מתערבים בזה.
<עלי בינג: זה לא עניינו של החוק הזה ולא עניינה של הרפורמה האת ובכל מקרה יכול להיות שרק עשרים אחוזים מהמשרה שלו הם לא רלוונטיים.
אלי אלאלוף: לא מציינים את זה בחוק.
<נעה בן שבת: לא מתייחסים לזה.
<לירז דמביץ כהן: אדוני, המטרה של הסעיף היא לאפשר לתאגיד להיערך כדי שהוא ידע כמה עובדים יגיעו אליו ולא לסדר את מערכת היחסים בין הווטרינר לרשות.
<אורי אפלבום: מחוץ לחוק אנחנו נסדיר את זה שהוא יוכל לקבל את תנאי הפרישה.
<נעה בן שבת: זאת הצהרה לפרוטוקול.
<אורי אפלבום: עבר עובד לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2), יחולו עליו תנאי העבודה שחלו עליו כדין כעובד מועצת הלול או כעובד הרשות המקומית לפי העניין ערב קליטתו בתאגיד.
<אבי שפירא: כאן יש הפניה לעובד הרשות המקומית והכוונה היא לשני הסוגים.
<מירה סלומון: זה לא ברור כי בהגדרות בפסקה (10) כתוב עובד - - -
<נעה בן שבת: אנחנו נתקן את זה.
<נעה בן שבת: נתקן את ההגדרה.
<אורי אפלבום: על אף האמור בפסקה (3), נחתם הסכם קיבוצי מיוחד כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים תשי"ז-1957 בין התאגיד ובין ארגון העובדים היציג בתאגיד המסדיר את שכרם ותנאי עבודתם ואשר אושר לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, יחולו הוראות הסכם זה.
<נעה בן שבת: כאן כתבת שמסדיר את שכרם ותנאי עבודתם.
<נעה בן שבת: כיוון שאתה מזכיר את שכרם, אולי צריך להגיד שיחולו עליו גם תנאי העבודה והשכר.
<ליאורה סידי: בדיוק רציתי להעיר את ההערה הזאת.
<אורי אפלבום: בסדר.
<נעה בן שבת: כם מה כוללים תנאי העבודה בפסקה (3)?
<אורי אפלבום: כל ההוראות.
<ליאורה סידי: צריך להיות כתוב תנאי שכרם ועבודתם.
<ליאורה סידי: אלה המונחים הנכונים.
<אבי שפירא: כשאומרים תנאי עבודתם, תגידו לי רק אם למשל החזר הוצאות רכב לדוגמה, היכן זה נכלל?
<אורי אפלבום: תנאי עבודה.
<מירה סלומון: בפסקה (3) תנאי עבודה הופך להיות תנאי שכרם ועבודתם?
<נעה בן שבת: מה כוללים תנאי העבודה?
<אורי אפלבום: מבחינתנו אלה כל ההוראות שיש בהסכם הקיבוצי שאפשר להחיל אותם בתאגיד החדש.
אלי אלאלוף: זה נקלט טוב בפרוטוקול.
<אורי אפלבום: כל תנאי העבודה שהיו בהסכם הקיבוצי שאפשר להחיל גם בתאגיד החדש.
<משה רפאלוביץ: אבל יש דברים שהם לא בהסכם.
<משה רפאלוביץ: למשל החזר הוצאות רכב, טלפון, דברים כאלה.
<אורי אפלבום: אם הם אושרו כדין לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, זה עובר.
<משה רפאלוביץ: להבנתי רכב זה לא דבר שמאושר.
<אורי אפלבום: נבדוק את זה כבר עכשיו.
<נעה בן שבת: הורדתם כאן את המגבלה הזאת – ובלבד שאושר לתאגיד לפי הוראות סעיף 29.
<אורי אפלבום: נכון.
<אורי אפלבום: הייתה מגבלה שהייתה רלוונטית יותר בחוק המדען הראשי, שם נקלטו עובדים שלא היו תחת פיקוחנו ולכן רצינו להגביל אותם גם בקליטה.
<אורי אפלבום: אבל כאן, בגלל שכל העובדים עוברים מהרשות המקומית ומועצת הלול, שאלה גופים שכבר היום כפופים לסעיף 29, אנחנו לא צריכים את זה.
<ליאורה סידי: אני אבהיר שהסעיף מדבר על שמירה של שכר ותנאי עבודה ללא קשר למקור, היכן הם מופיעים, אם בהסכם או במכתב.
<אורי אפלבום: כל עוד הוא מאושר.
<ליאורה סידי: כל עוד הוא מאושר.
<לירז דמביץ כהן: כדין.
<אורי אפלבום: על אף האמור בכל דין, עובד שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1) ו-(2), לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל סיום העסקתו במועצה לענף הלול או ברשות מקומית לפי העניין, אלא אם כן אושרו לעובד בקשר לסיום העסקתו כאמור הטבות פרישה לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
<ענת מימון: אני רוצה לחזור לפסקה (4) לגבי הארגון היציג.
<ענת מימון: אני רואה שבהתחלה זה היה המספר הגדול ביותר.
<ענת מימון: הבוקר דיברנו על התאגיד ודיברנו על הארגון היציג.
<ענת מימון: ביקשו להכניס את זה.
<ענת מימון: למה כאן זה שונה?
<ליאורה סידי: כי הארגון היציג לפי כללי משפט העבודה זה שליש מהעובדים.
<ליאורה סידי: זה המונח הנכון.
<נעה בן שבת: לפעמים יש כמה ארגונים.
<שי בירן: אבל יש משפט עבודה בישראל ואז ככל שנקבע ארגון יציג בדרכים ובכללים של משפט העבודה, זה יהיה גם היציג.
<שי סומך: הסכם קיבוצי מיוחד.
<שי סומך: לא כללי.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להעביר את הסיפא לפסקה (5)?
<אורי אפלבום: כן.
<אורי אפלבום: בגלל המודל שנבחר כאן הוא מודל של רציפות, כאשר העובדים שיקבלו את ההצעה ויעברו לעבוד בתאגיד החדש, בין אם מהרשות המקומית ובין אם מהמועצה לענף הלול, הם עוברים עם כל התנאים שלהם כמו שהם וממשיכים ברציפות העסקה.
<אורי אפלבום: לכן לא קורה המצב הרגיל שמתקיים בסיום העסקה שבו עובד מקבל תשלום של פיצויי פיטורים ופדיון ימי חופשה וכל הדברים האלה.
<אורי אפלבום: אבל יש לנו כאן
<אורי אפלבום: מצב ייחודי שאנחנו בהבנות שלנו עם העובדים כן נרצה בכל זאת לאשר תנאים גם למי שיעבור לתאגיד ובפרק זמן של שנה יכול להיות שהוא יחליט שהוא פורש ואנחנו כן רוצים לאשר לו את התנאים.
<אורי אפלבום: בסיפא של החוק אנחנו אומרים שעל אף שבמצב הרגיל לא מקבלים תנאי סיום העסקה, אנחנו כן נאשר את זה בכל זאת לעובד שבחר בשנה הראשונה לסיים את ההעסקה.
<נעה בן שבת: לכן אתם אומרים בקשר לסיום העסקתו.
<נעה בן שבת: זה לא מידית עם סיום העסקתו אבל זה קשור כי זה אחרי שנה.
<אורי אפלבום: עד שנה.
<אורי אפלבום: מבלי לגרוע מהאמור בפסקה (3), זכויות עובד שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2) הנובעות מעבודתו כעובד המועצה לענף הלול או כעובד הרשות המקומית לפי העניין, למעט זכויות לגמלה הנובעות מהסדר פנסיה תקציבית, ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד.
אלי אלאלוף: אני ממש מתרגש.
אלי אלאלוף: אני רואה שאתם יכולים להגיע להסכם ולהבנה.
אלי אלאלוף: זה נפלא שאתם שומרים על העובדים וזה מה שכולנו רצינו מהתחלה.
<אורי אפלבום: על אף האמור בפסקה (3), על תקופת עבודתו בתאגיד של עובד שלגבי שירותו ברשות המקומית חל הסדר פנסיה תקציבית ושעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2), יחולו ההוראות שקבועות בחוק שירות המדינה (גמלאות), התש"ל-1970 והרשויות הפועלות לפי החוק האמור מוסמכות לפעול לגבי עובד כאמור של התאגיד כאילו היו עובדי המדינה ובלבד שנציב שירות המדינה לא יכניס את יציאה לקצבה של עובד כאמור של התאגיד שלא הגיע לגיל פרישת חובה כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004, אלא על פי המלצת מי שהוסמך למנות את עובדי התאגיד.
<אורי אפלבום: הגמלאות לעובדים כאמור של התאגיד ישולמו מקופת התאגיד.
<אורי אפלבום: אין באמור בפסקה זו ובפסקה (8) כדי להקנות לעובד כאמור זכויות לפנסיה תקציבית העולות על הזכויות שלהן היה זכאי לפי הסדר פנסיה תקציבית כעובד הרשות המקומית או נופלות מהן.
<נעה בן שבת: כשאתה אומר מוסמך למנות את עובדי התאגיד, לא מדובר במינוי במשמעות של החוק הזה.
<נעה בן שבת: זה קבלה לתאגיד.
<אורי אפלבום: תקופות עבודתו הקודמות של עובד הרשות המקומית שעבר לתאגיד לפי הוראות סעיפים קטנים (1), (1א) ו-(2) יחולו בשינויים המחויבים הוראות הסכם רציפות זכויות הפנסיה בין הממשלה ובין מרכז השלטון המקומי ביום 22 ביולי 1976.
<אורי אפלבום: התאגיד ומרכז השלטון המקומי רשאים, באישור שר האוצר, לקבוע הסכם רציפות זכויות אחר שיחולו על עובד כאמור.
אלי אלאלוף: כאן לא הזכרתם את מועצת הלול.
<אורי אפלבום: כי אין פנסיה תקציבית.
<אורי אפלבום: הסכם רציפות הוא רק לפנסיה תקציבית.
<אבי שפירא: איגודי ערים, למיטב הבנתי לא שייכים באופן מלא למרכז השלטון המקומי או אולי אני טועה.
<מירה סלומון: לצערי אני לא יודעת את התשובה לשאלה הזאת.
<מירה סלומון: ברגע שקיבלתי את זה, העברתי למומחית לדיני עבודה אצלנו במרכז השלטון המקומי.
<מירה סלומון: מאחר שמרכז השלטון המקומי משמש גוף יציג של הרשויות המקומיות לענייני עבודה, יש פונקציה ספציפית שעוסקת בתחום הזה ולכן העברתי את זה להתייחסות שלה.
<מירה סלומון: ברגע שתהיה התייחסות, אני אתייחס.
<אבי שפירא: על הסכמי עבודה למשל חותמים גם מרכז השלטון המקומי וגם איגודי ערים.
<אורי אפלבום: אני רק אומר בקצרה שמהמידע שנמסר לנו, מי שיש לו פנסיה תקציבית, חל עליו חוק הגמלאות באופן הסכמי ברשויות המקומיות ולדעתי זה חל גם באיגוד ערים.
<אורי אפלבום: אנחנו אומרים שמעתה והלאה חוק הגמלאות יחול דרך החוק כאן על עובדי התאגיד וימשיך לחול לגבי עובד שהוא כבר בפנסיה תקציבית.
<אורי אפלבום: לכן מבחינתנו כל עוד הפנסיה התקציבית מוחלת, החוק מתייחס אליהם אותו הדבר.
<משה רפאלוביץ: אולי נכתוב כאן שאיגוד ערים נכלל בתוך זה.
<אורי אפלבום: אמרו שזה בהגדרה של רשות מקומית.
<אורי אפלבום: המועצה לענף הלול או הרשות המקומית לפי העניין תעביר לתאגיד במועד המעבר של עובדיה לתאגיד את סך שווי הזכויות שצברו במועצה או ברשות למעט זכויות לפי פסקה (8) בהתאם לנוסחה שיקבע שר האוצר בצו בשים לב למספר שנות העבודה שעבד במועצה או ברשות, התפתחות השכר וערך פדיון הזכויות במועד פרישתו מהתאגיד.
<ליאורה סידי: אנחנו מבקשים שברישא של פסקה (9) ייכתב שזה מבלי לגרוע מהאמור בסעיפים למעלה של כל שמירת הזכויות והפנסיה התקציבית.
<ליאורה סידי: זאת אומרת, ההסדר התקציבי כאן של איך בדיוק מעבירים את הכסף, הוא טוב ויפה כל עוד ברור שהעובד מקבל את זכויותיו.
אלי אלאלוף: מה יקרה אם רשות מקומית לא שמרה על הזכויות של העובד והחליטה להעביר אותו?
<אפרים מלכין: יש מנגנון.
<אפרים מלכין: יש איזה ניסוח של פקודת מסים.
<אפרים מלכין: יש הסדר ששר האוצר יוכל לכפות על הרשות המקומית להעביר את הזכויות.
אלי אלאלוף: יכול להיות שרשות מבזבזת את זמן העברת העובד שלה ואז העובד יהיה תלוי באוויר.
אלי אלאלוף: אני מציע שתחשבו על הנקודה הזאת.
<אורי אפלבום: דיברנו על כך שתהיה הוראה שיהיה אפשר לגבות את החוב לפי הוראות שיש בפקודת המסים.
<אורי אפלבום: אנחנו נבדוק את זה.
<ליאורה סידי: בכל זאת העובד לא אמור להיות תלוי בוויכוח הפנימי ובדברים האלה.
אלי אלאלוף: יקבעו לוח זמנים.
אלי אלאלוף: אם הרשות לא תעביר, הוא יאבד את תקופת ההכשרה הזאת כדי שיעבור ממקום למקום.
אלי אלאלוף: יכול להיות שבסוף הוא לא יעבור ויישאר ברשות המקומית בלי זכויות, וזה חבל.
אלי אלאלוף: זאת הזדמנות נהדרת לתקן לפחות עבור הקבוצה הזאת.
אלי אלאלוף: אני בטוח שיש גופים, לא רק רשויות מקומיות, שלא מעבירים.
<אורי אפלבום: הזכות לעובד נמצאת בחוק בכל מקרה.
אלי אלאלוף: אם אתם בטוחים, בסדר.
<נעה בן שבת: בלי לגרוע.
<נעה בן שבת: עובד שבתוך שנה חוזר לרשות המקומית, הוא חוזר עם הזכויות שלו?
<אורי אפלבום: מי שעבר והתחרט והרשות המקומית רוצה לקלוט אותו בחזרה, לדעתי כן.
<לירז דמביץ כהן: אני לא יודעת אבל זה עניין שבין העובד לרשות המקומית.
<לירז דמביץ כהן: אני לא חושבת שהחוק צריך להסדיר את זה.
<אורי אפלבום: בסעיף זה, עובד המועצה לענף הלול, מי שערב פרסומו ברשומות של חוק זה היה עובד של המועצה שהוקמה לפי חוק המועצה לענף הלול תשכ"ד-1993, עסק באותו מועד בפיקוח וטרינרי ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
<אורי אפלבום: עובד רשות מקומית שערב פרסומו ברשומות של חוק זה היה עובד רשות מקומית - - -
<אבי שפירא: זאת הגדרה שצריך לטפל בה.
<נעה בן שבת: אנחנו נגיד שביצע פיקוח וטרינרי ואז נפריד את זה לשניים, או שהוא פיקח בבית מטבחיים, בית שחיטה לעופות, בית קירור, מפעל שאושר לייצוא או מחסן ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, או שהוא היה עובד במפעל בשר.
<אבי שפירא: כדי שלא נפספס משהו.
<אבי שפירא: במסגרת החדשה יהיו רופאים וטרינרים מטעם התאגיד במפעלים והם יהיו גם בבתי קירור שהם לא לייצוא?
<לירז דמביץ כהן: כן.
<אבי שפירא: צריך להכניס כאן גם את זה, כי יש גם רופאים וטרינרים רשותיים שעוסקים - - -
<נעה בן שבת: או שאושר לייצוא או שלא אושר לייצוא.
<נעה בן שבת: בית קירור.
<אבי שפירא: בית קירור.
<נעה בן שבת: זה המינוי.
<נעה בן שבת: או שהוא עסק במפעל בשר בלי מינוי.
<נעה בן שבת: האפשרות השנייה היא או שהוא עסק בשווקים.
<אבי שפירא: בבית קירור שהוא לא לייצוא, אין מינוי.
<אבי שפירא: זאת הבעיה.
<נעה בן שבת: האפשרות ללא מינוי היא בית קירור שאינו לייצוא או מפעל בשר והאפשרות השנייה תהיה שהוא עסק בפיקוח וטרינרי בשווקים.
<נעה בן שבת: הכול בהגדרה של עובד.
<נעה בן שבת: אלה שתי אפשרויות של עובד.
<נעה בן שבת: בפסקה (1) אנחנו נבהיר שזה מתייחס לעובד רשות מקומית כאמור.
<נעה בן שבת: בפסקה (1), שזה העובד במפעלים, ובפסקה (1א) זה יהיה העובד בשווקים.
<עלי בינג: בכל מקום שכתוב עובד, זה חל על כולם?
<נעה בן שבת: כן, עובד רשות מקומית אם לא כתבנו לפי פסקה (1) או לפי פסקה (2).
<נעה בן שבת: אלה כל העובדים.
<אורי אפלבום: אני ממשיך בהסדר פנסיה תקציבית.
<אורי אפלבום: הסדר תשלומים המשולמים למי שפרש מרשות מקומית מדי חודש בחודשו באופן רציף לפי הסכם מקופת הרשות המקומית במשך כל ימי חייו ולאחר מותו לשאיריו והכול בכפוף להוראות מקבילות, כל אחת מאלה: סעיף 29 לחוק יסודות התקציב 1985.
<אורי אפלבום: הוראות סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, תשמ"ב.
<אורי אפלבום: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1983, תשמ"ג.
<אורי אפלבום: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, תשמ"ד.
<אורי אפלבום: אין בהוראות סעיף 32מז(א) לגרוע מהוראות סעיף זה.
<אבי שפירא: האם המשמעות היא שההעברה לא נחשבת הוספת כוח אדם לצורך שיא כוח האדם?
<אבי שפירא: בעצם העברת רופא וטרינר היא העברה אוטומטית לא מהווה תוספת כוח אדם לצורך מגבלת שיא כוח אדם?
<נעה בן שבת: היא מהווה.
<אבי שפירא: הכוונה הייתה שהעברה כזאת לא תוכל להיות מוגבלת על ידי שיא כוח אדם.
<אבי שפירא: זה הסיכום עליו דובר.
<אבי שפירא: אם יש מגבלה, הוא לא יוכל לעבור.
אלי אלאלוף: אם אין צורך במספר העובדים הגדול, אתה לא יכול להכניס עכשיו לתאגיד.
<אבי שפירא: הוא עסק בזה עד עכשיו במקום אחר.
<אבי שפירא: הוא עסק בזה במסגרת הרשות המקומית ועכשיו הרשות המקומית החליטה שהיא מפסיקה את זה ועכשיו הוא אמור לעבור לתאגיד בהעברה שהיא העברה עם כל הזכויות וכל התנאים אלא שפתאום הוא יגלה שבעצם התאגיד נמצא בשיא כוח אדם שלו והוא כבר לא יכול לקבל לכאורה עובד חדש.
<אבי שפירא: האם זה נחשב עובד חדש?
<עלי בינג: הייתה על כך הסכמה.
<עלי בינג: זה רק עניין של איך מנסחים את זה נכון.
<אבי שפירא: אני שואל.
<אבי שפירא: אני לא מבין מה פירוש הסעיף.
<אורי אפלבום: לדעתי הכוונה של הסעיף הייתה שכל בן אדם שעובר במסגרת ההצעה להיקלט, זה ייחשב לצורך שיא כוח אדם בתאגיד.
<אורי אפלבום: זאת אומרת, זה לא בא בנוסף לשיא כוח האדם בתאגיד.
אלי אלאלוף: שיא כוח אדם מותנה ביכולת.
<לירז דמביץ כהן: ביום ראשון נעביר נוסח מתוקן שמשקף את מה שנאמר.
אלי אלאלוף: שיא כוח אדם זה לא פרק סופי סגור למאה שנים.
<אבי שפירא: כן, אבל זה דורש פרוצדורה.
<נעה בן שבת: זה אומר שאתם מתחייבים לקלוט את כל העובדים בלי מגבלת שיא כוח אדם?
<אורי אפלבום: את מגבלת שיא כוח האדם יהיה צריך כנראה לקבוע שזה יהיה יותר, כדי שזה לא יהיה נמוך יותר אבל עדיין כל אחד שייקלט, זה בא מתוך שיא כוח האדם.
<אבי שפירא: אחרי שש שנים הם יצטרכו לעשות פער גדול ואחר כך, בגלל שתהיה נזילה איטית.
<משה רפאלוביץ: זאת לא תהיה מגבלה.
אלי אלאלוף: שיא כוח אדם היום כפי שהוא מוגדר, אני רוצה להיות בטוח שהבנתי.
אלי אלאלוף: שיא כוח אדם כפי שמנוסח בסעיפים האחרים, זה דבר שצריך להצדיק את מועצת המנהלים ולעמוד בו מפני שיש הכנסות שאמורות לכסות את זה.
אלי אלאלוף: אם יש הכנסות נוספות שבאות מהתפתחות הפעילות של התאגיד, נבוא ונתקן.
אלי אלאלוף: עד כמה שאני זוכר, המנגנון של הגדלת כוח אדם הוא לא מנגנון כבד של מאה שנים.
<אבי שפירא: לא מדובר בהגדלת כוח אדם כי ממילא אותו רופא וטרינר מומן כבר על ידי אותו תאגיד אבל במסגרת הרשות המקומית.
<משה רפאלוביץ: יש כאן הבנה אלא שזה לא מנוסח.
<ינון יוני: עובד רשות מקומית בסיפא, צריך להוסיף גם מנהל יחידה וטרינרית.
<ינון יוני: יש שם מפעל או בית קירור, מחסן, מפעל בשר שאושר בידי מנהל השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר או מנהל יחידה וטרינרית לגבי מפעלים.
<משה רפאלוביץ: היום אין אישור.
<ינון יוני: אבל יהיה.
אלי אלאלוף: אומרים כאן שאין צורך.
<אלי גורדון: מה שינון התכוון לומר זה שבתקופת המעבר יתכן מאוד שיהיו כבר הסמכות מסוג זה ורצוי להוסיף כי זה לא גורע.
<עלי בינג: רק להבהיר.
<עלי בינג: המחויבויות כאן של כל העובדים הם לעובדים שקיימים היום ולא בתקופת המעבר.
<עלי בינג: לכן לא משנה אם יהיו עובדים חדשים בתקופת המעבר.
<עלי בינג: הם לא יהיו זכאים לכל התנאים הללו.
<עלי בינג: זה מוסכם על כל הצדדים.
<אורי אפלבום: על אף האמור בסעיף 32לט, מי שמונה ערב יום התחילה לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים שבתוספת הראשונה, לא יידרש לעמוד בדרישת פרט 1 בחלק א' לתוספת השנייה והוא יהיה רשאי להשלים את הדרישה בפרט 2 בחלק א' לתוספת השנייה בתוך שלוש שנים מיום כניסת הפרק לתוקף.
<אבי שפירא: זה סעיף שביקשנו לנסח אותו מחדש.
<אבי שפירא: בשנייה האחרונה הסתכלתי עליו וכשיקראו אותו, אני אסביר מה אנחנו חושבים עליו.
<נדב גלאון: הנוסח אצלי.
<נדב גלאון: "על אף האמור בסעיף 32לט, מי שמונה ערב יום התחילה לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים שבתוספת הראשונה, לא יידרש לעמוד בדרישה בפרט 1 בחלק א' לתוספת השנייה ו הוא יהיה רשאי להשלים את הדרישה בפרט 2 בחלק א' לתוספת השנייה בתוך שלוש שנים מיום כניסת הפרק לתוקף".
התוספת המוצעת היא: מדובר כאן בדרישות הכשרה, בקורסים שעשו או יעשו ולא בשכר.
אלי אלאלוף: תוסיפו את זה לדיון עם החברים שלנו מהאוצר ואז נקבל את זה.
<נדב גלאון: לא צריך את האוצר.
<נדב גלאון: רק צריך לנסח את זה.
אלי אלאלוף: כל עוד אין לי את המכתב אני לא רוצה לדבר על התוספת.
אלי אלאלוף: המכתב הזה, יש לו סיכוי שיצא עוד היום?
<שי בירן: אפי מלכין בדיוק יצא מהחדר.
<שי בירן: אני מעדיף שהוא יענה לזה.
<שי בירן: יש נוסח של מכתב ויש בו שתי מחלוקות.
<שי בירן: אין לי בעיה שיצא אליך מכתב רק שתראה כאשר שתי נקודות המחלוקת צבועות בצהוב.
<שי בירן: אתה אפילו לא תבין על מה אנחנו מתווכחים במקרה הזה.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתגיעו להסכם והבנה ביניכם.
אלי אלאלוף: אם אחר כך אני צריך להתערב, אני רוצה לקרוא את המכתב כאן.
אלי אלאלוף: אם אתם מגיעים להבנה ביניכם, לא.
<שי בירן: אנחנו נגיע להבנה.
אלי אלאלוף: אתם תוציאו את זה עוד הערב?
<שי בירן: אני מקווה מאוד.
<שי בירן: לא הערב, הלילה.
אלי אלאלוף: אני מוכן לחתום ברגע ששניכם תגיעו להבנה עוד הלילה.
<שי בירן: אני לא חושב שאדוני מתוכנן לחתום אלא אתה הנמען.
אלי אלאלוף: אבל אני מתוכנן להסכים.
<שי בירן: כל מה שאני אומר זה שפיזית אתה לא נדרש לחתום אלא לאשר את התוכן.
אלי אלאלוף: אני מוכן, אבל תשלחו כדי שאני אענה.
אלי אלאלוף: אני מוכן עד הבוקר לענות.
<שי בירן: אנחנו נעשה כל מאמץ.
<מירה סלומון: אדוני, זה מכתב שאיכשהו נוגע לשלטון המקומי ומצריך הסתכלות של השלטון המקומי?
אלי אלאלוף: את לא סומכת עלי שאם זה קשור אליכם אני אודיע לכם?
<מירה סלומון: ההפך הוא הנכון אבל רציתי לוודא.
<שי בירן: על המכתב חתומה המדינה.
<נעה בן שבת: אדוני, יש לנו עוד דברים שהוועדה ביקשה לבדוק ולבחון.
<נעה בן שבת: יש דברים שעלו בדיונים הקודמים ויש דברים שעלו היום.
<נעה בן שבת: השאלה אם נתחיל בהם עכשיו או שנדון בהם ביום ראשון.
אלי אלאלוף: מה שתחליטי.
אלי אלאלוף: הבעיה היא שלא נמצא כאן נציג משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: אם כן, נתחיל ביום ראשון בבוקר.
<משה רפאלוביץ: שאלה קצרה.
<משה רפאלוביץ: האם אפשר לקבל איזשהו נוסח כתוב כדי שנוכל לעבור עליו במהלך סוף השבוע?
<שי בירן: זה משהו קטן.
<שי בירן: זה מקטע אחד.
<שי בירן: אם אפשר לקבל את הנוסח שהוקרא, לא סופי ככל שיהיה, אני אשמח לקרוא בסוף השבוע.
אלי אלאלוף: שאלתם ונתתם תשובה.
<נעה בן שבת: אדוני, הנוסח הזה הוא נוסח שנמצא בפניהם והם מוזמנים לקרוא אותו.
<נעה בן שבת: הנוסחים ששי הקריא, הם אצל שי.
<נעה בן שבת: אנחנו בבעיית זמן.
<נעה בן שבת: אפשר לשמוע באתר הוועדה את שידור הדיון.
אלי אלאלוף: כלי שימושי מאוד.
<שי בירן: אפשר לבקש משי סומך את מה שהוא הקריא?
<שי בירן: זה גם יכול לעזור.
<נעה בן שבת: נבקש ממנו.
<נעה בן שבת: אנחנו מעדיפים לבוא עם נוסח נקי ולא להתחיל עכשיו עם חלקי נוסח.
<נעה בן שבת: רק נקודה אחת.
<נעה בן שבת: באיזשהו שלב ביקשתם להטיל אחריות על הנהג של המוביל, לשקול את האפשרות להטיל אחריות על הנהג שמוביל את הבשר.
<נעה בן שבת: חשבנו על האפשרות הזאת ואני חושבת שבסופו של דבר, בהסתכלות כוללת, זה לא נכון להטיל עליו, פרסונה שיושבת שם בקבינה ומבצעת את עבודת ההובלה, את האחריות לדבר הזה בעוד שבכל שאר המקטעים של החוק אנחנו מטילים את האחריות על בעל הרישיון, על העוסק במזון.
<נעה בן שבת: לכן אנחנו מציעים שבנושא הזה האחריות לא תוטל עליו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה מעורר עוד בעיות דווקא על גורם מסוים ולא על המוביל.
<נעה בן שבת: המוביל, חברת ההובלה, בעל העסק, הוא צריך להנחות את כל העובדים שלו שיעשו כך אבל אי אפשר לתפוס את אותו אדם בקצה.
אלי אלאלוף: קראתם לזה ש.ג.
אלי אלאלוף: אדם שמגייסים אותו כנהג, אחר כך מתחילים להטיל עליו אחריות על דברים שהוא לא שולט בהם והוא לא יודע אותם.
אלי אלאלוף: אם מטילים אחריות, צריכים גם להוסיף לו כסף.
אלי אלאלוף: אחריות היא דבר שמחייבת תשלום נוסף.
אלי אלאלוף: תמצאו נוסח.
אלי אלאלוף: יש לו איזושהי אחריות אבל הוא כבר באחריות מול המעסיק שלו.
<נעה בן שבת: נכון, אחריות מול המעסיק.
אלי אלאלוף: שוב אני מודה לכולם.
אלי אלאלוף: ניפגש כאן ביום ראשון בשעה 11:00.
אלי אלאלוף: סליחה על שאנחנו מטילים עליכם עבודה בסוף השבוע.
אלי אלאלוף: היום ה-11 בנובמבר 2015, כ"ח בחשוון התשע"ו, השעה 10:12 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אני יודע שאתם מרגישים בבית וזכותכם המלאה להרגיש כך.
אלי אלאלוף: יש כאן קבוצה שעשתה עבודה אדירה, על ידי כל אחד ואחד מאתנו, ובאמת יש הרגשה של תמונת מחזור.
אלי אלאלוף: יש כאן רביזיה כדי לעשות מספר תיקונים שהם לא מהותיים בעיני וברשות
אלי אלאלוף: כם, אני נותן את רשות הדיבור ליועצת המשפטית.
אלי אלאלוף: עד שעה 11:00 אנחנו מסיימים את הישיבה.
<נעה בן שבת: אדוני, יש כאן מסמך שמסביר את התיקונים שאנחנו מבקשים להביא לוועדה.
<נעה בן שבת: אלה לכאורה תיקונים טכניים יותר אבל יש כאן שאלות של מהות כמו למשל העבירות הפליליות וגם חלק מהן הן הבהרות.
<נעה בן שבת: בימים האחרונים יש שטף של דברים שעולים בגלל הנסחות, בגלל תיקוני ניסוח, וכל הזמן יש ויכוחים.
<נעה בן שבת: ניסינו בזמן הקצר שעמד לרשותנו ניסינו לסיים את הנושא של הרביזיות וניסינו לרכז את הדברים, את הדברים העיקריים שראינו שהיו בהם חסרים ודברים שלא היו, יצטרכו להיות מטפלים בהמשך.
<נעה בן שבת: אני רוצה להציג קודם את התיקונים אותם אנחנו מבקשים להציע ולקיים לגביהם את הרביזיה.
<נעה בן שבת: בסעיף 26 יש הגדרה של מזון חדש ואחת הפסקאות מדברת על כך שהוא מכיל צמח, בעל חיים, מיקרו אורגניזם, פטרייה או אצה או שבודד מהם ושאין לגביו ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל.
<נעה בן שבת: אנחנו אמרנו לפני פברואר 2006 ולמעט אנזימים ואמרו לנו שבהקשר הזה לא צריך את לפני פברואר 2006.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוריד את המלים האלה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את חברי הכנסת הנוכחים.
אלי אלאלוף: שרן השכל, ברוכה הבאה, פעם ראשונה אתנו.
אלי אלאלוף: דוקטור אבו מערוף, שולי מועלם, מירב בן ארי, טלי פלוסקוב, מאיר כהן, איימן עודה.
<נעה בן שבת: לפי הצעתו של חבר הכנסת מאיר כהן, קודם נפתח את הרביזיה ואז נקריא את השינויים.
אלי אלאלוף: אני מקבל אבל לא לשכוח שבשעה 11:00 אנחנו מסיימים את הישיבה.
<נעה בן שבת: אם תרצו רביזיה, למעט אותם סעיפים שכבר הייתה עליהם רביזיה.
אלי אלאלוף: בואו נפתח את הרביזיה.
<נעה בן שבת: אנחנו מצביעים על דיון מחדש.
<נעה בן שבת: אפשר לעשות אותה לפי הסעיפים.
<נעה בן שבת: פרק ז' לחוק התכנית הכלכלית, למעט סעיפים 27, 33(א), 33(ד1), 33(ה), 36, 37, 38, 39, 40(ג), 47(ב), 48, 52, 53(3), 54, 56, 62, 67, 70(ב), 72, 75(7), 317.
אלי אלאלוף: בסעיפים האלה היו דיונים ברביזיות קודמות ולכן הם יורדים מהרביזיה הנוספת שאני הוספתי.
<נעה בן שבת: אפשר להעמיד את הרביזיה להצבעה.
<נעה בן שבת: הרביזיות הן לפי הצעת היושב ראש.
אלי אלאלוף: מי בעד הרביזיה כולל התיקונים?
<נעה בן שבת: עכשיו נדון.
<נעה בן שבת: בסימן 26, התיקון עליו דיברתי קודם לכן.
<נעה בן שבת: סעיף 55, הקראנו נוסח שאומר שהוא או נושא משרה בתאגיד לא הורשע בעבירה.
<נעה בן שבת: אנחנו קראנו "הוא ובתאגיד נושא משרה בתאגיד" וכמובן הכוונה היא שכאשר מדובר בתאגיד והכוונה לחייב נושא משרה, זה בנוסף לחיוב של התאגיד ואנחנו רוצים להבהיר את זה.
<נעה בן שבת: למשל, בסעיף 55(3), ואם יש לנו עוד הוראות כאלה.
<נעה בן שבת: זאת המשמעות כי התכוונו להגיד נושא משרה בתאגיד.
<נעה בן שבת: בסעיפים 108 ו-117 יש הוראות לגבי סכומי האגרה שנקבעו בחקיקה הראשית.
<נעה בן שבת: הסכום עצמו.
<נעה בן שבת: יש לנו סכומים בתוספת התשיעית שנקבעו, עוד סכומי אגרה שנקבעו ויש כמובן עוד סמכות לשר לקבוע סכומי אגרות שונים.
<נעה בן שבת: מוצע שגם הסכומים האלה שבסעיף 108 ו-117, גם הם ייקבעו בתוספת התשיעית וכמובן יהיו נתונים לשינויים על ידי השרים בהתאם להוראות.
אלי אלאלוף: צריך להצביע?
<נעה בן שבת: אפשר אחרי כן גם להצביע.
<רז הילמן: זאת אומרת שהסכום של ה-384 שקלים יוצא מהחוק?
<נעה בן שבת: הוא לא יהיה בחוק.
<נעה בן שבת: הוא יהיה בתוספת.
<רז הילמן: ויצביעו עליו כבר עם החוק עכשיו או שהוא ייקבע?
<נעה בן שבת: התוספת תהיה קבועה בחוק.
<אמיר רשף: הסכום נשאר.
<אמיר רשף: יוצאים לדרך עם הסכום הזה.
<נעה בן שבת: כזכור, הסכום הופחת מהסכום המקורי שהיה.
אלי אלאלוף: שים לב שיש אוסמוזה.
אלי אלאלוף: האוצר עונה בשם המשפטים והכול בסדר.
<נעה בן שבת: סעיף 126.
<נעה בן שבת: הייתה הוראה שאומרת: "יבואן ישמור את המסמכים והפרטים שנקבעו לפי סעיף 148(4) ואת המסמכים והפרטים המפורטים לפי תת סימן זה".
<נעה בן שבת: מוצע להוסיף כאן את המלים "לכל משלוח מזון שניתנה לגביו תעודת שחרור ולתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון.
<נעה בן שבת: היעדר סימון של מזון כאמור שנה ממועד העברת המזון לאחר כפי שמצוין בתאריך תעודת המשלוח".
<נעה בן שבת: הכוונה כאן היא להבהיר ששמירת המסמכים לכל משלוח של מזון, זה דבר שהיה במקור ונשמט בשינויים שעבר הסעיף ולכן גם הוצבע על נוסח אחר.
<נעה בן שבת: סעיף 191 זה סעיף שנוגע לנושא של עוסק במזון שהתברר לו שהמזון שהוא מכר עשוי לגרום לנזק.
<נעה בן שבת: זאת הוראת ה-ריקול.
מאיר כהן: למה לא מצביעים על כל סעיף?
אלי אלאלוף: אפשר להצביע על הכול בבת אחת?
<נעה בן שבת: סעיף 191.
<נעה בן שבת: דובר בו על מצבים של ריקול.
<נעה בן שבת: בעניין הזה היה ויכוח לגבי מה שהוועדה בחרה להכריע בסופו של דבר.
<נעה בן שבת: השאלה הייתה האם חובת דיווח למנהל שירות המזון או הוראות אחרות צריכה להיות רק לעוסקים קטנים.
<נעה בן שבת: אנחנו זכרנו מהדיון שהפטור מחובת הדיווח ניתן לעוסקים קטנים, על עוסקים שהמחזור שלהם, המחזור השנתי שלהם, הוא עשרה מיליון שקלים לכל היותר.
<נעה בן שבת: אמרו לנו שדובר על כל עוסק או שצריך להיות כל עוסק וכי אין טעם להפריד כאן בין העוסקים.
<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שדובר על המכולת, על בעל המכולת, האם יש לו חובת דיווח או אין לו חובת דיווח.
<זמר בלונדהיים: הכוונה שלנו היא לא לסגת מהדבר הזה אלא בעצם להגיד שכרגע חובת הדיווח היחידה היא עת עשית ריקול.
<זמר בלונדהיים: כאשר מכולת עושה ריקול, שזה כמובן לא קורה, אבל אם תיאורטית היא עושה ריקול ממש מול הציבור, כמובן היא צריכה לעדכן גם את מנהל שירות המזון.
<זמר בלונדהיים: לא יתבצע ריקול בלי ששירות המזון יודע על כך.
<זמר בלונדהיים: לגבי כל היתר, פשוט הורדנו את זה לתקנות כי אמרנו שהרזולוציה בחוק ובתקנות אפשר יהיה לעשות את הרזולוציה בהתאם לגודל, מי שמקבל מספק וכולי.
<זמר בלונדהיים: כלומר, אנחנו פשוט מורידים את זה רמה למטה.
<זמר בלונדהיים: זה לא מתאים לחקיקה ראשית.
<זמר בלונדהיים: לכן אנחנו לא חוזרים מההבנה העקרונית של מה שאמרת, אבל לא בחוק.
<נעה בן שבת: לכן יש כאן שתי חלופות.
אלי אלאלוף: דווקא על הקטן מטילים אחריות לא קטנה לעומת הגופים האחרים שם זה כאילו יותר טכני אבל כאן זה מהותי יותר.
<זמר בלונדהיים: לכן נעשה את זה בתקנות.
<זמר בלונדהיים: נעשה את זה מסודר ובתקנות יהיה אפשר להבדיל בהתאם לגודל לגבי חובות הדיווח.