GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוית ארבל: שזאת רק פרוצדורה.
<רוית ארבל: המהות כאן היא קופסה שחורה.
<נעה בן שבת: יש כאן כן הגבלה של שיקול הדעת.
<נעה בן שבת: הם אומרים שבקביעת האגרות האלה הם צריכים להתחשב בעלות של הפעלת התאגיד, שבכל זאת זה נותן איזושהי מסגרת.
<נעה בן שבת: האגרות ישולמו לפי סעיף 32מו והשאלה אם הן ישולמו לתאגיד, ייבחנו אחת לשלוש שנים ומה זה אומר שהן ישולמו לפי סעיף 32מו.
<נעה בן שבת: אתם אומרים שיהיו אגרות, הן ישולמו בהסתמך על הערכת עלות הפעלת התאגיד.
<נעה בן שבת: אנחנו קובעים את זה בחוק לייצוא בעלי חיים כי שם יש את הפיקוח הווטרינרי לגבי אותו ייצוא, אבל כיוון שהמפקחים של התאגיד הם אלה שיפקחו גם במתקנים, אנחנו קובעים את האגרות באותו חוק.
<אפרת אביאני: אני אסביר מה זאת אומרת שהם ייגבו לפי 32מו.
<אפרת אביאני: בסעיף 32מו מופיע לנו גם סעיף קטן (ב) שאומר ששר האוצר רשאי לקבוע שהאגרות והתשלומים ייגבו על ידי המדינה ושסכומי האגרות והתשלומים ייבחנו על ידי ועדה מייעצת.
<אפרת אביאני: כל ההסדר הזה, בעצם אנחנו רוצים להחיל אותו גם על האגרות במתקנים שמפוקחים לפי החוק לפיקוח על ייצוא, גם מפעלי משרד הבריאות וגם מפעלי משרד החקלאות לפי החוק לפיקוח על ייצוא.
<שי סומך: בריאות לא צריך כי יש את זה בחוק.
<שי סומך: בחוק משרד החקלאות יש בפקודת מחלות בעלי חיים למעט אולי בנושא של המתקנים.
<שי סומך: צריך לדבר על זה.
<שי סומך: אני לא בטוח שצריך להוסיף.
<רוית ארבל: אני חייבת להודות שאני קצת מבולבלת.
<רוית ארבל: קודם כל, יש כאן סעיף הסמכה לאגרות והאגרות כנראה לא חדשות על מפעלי ייצוא.
<רוית ארבל: השאלה הראשונה שלי היא למה נדרשת הסמכה, כי הרי גם היום מן הסתם משולמות אגרות ולכן היכן זה קבוע היום.
<רוית ארבל: קיבלתי כאן איזושהי תשובה.
<רוית ארבל: אני מניחה שגובים היום אגרות מכוח משהו.
<רוית ארבל: שנית.
<רוית ארבל: החוק הזה עושה איזושהי חלוקת סמכויות וקובע מערכת שלמה של אגרות.
<רוית ארבל: בחוק עצמו, בכל מה שקשור למשרד הבריאות, נקבעו האגרות עצמן.
<רוית ארבל: זאת אומרת, לא נקבע איזשהו מנגנון פתוח של הערכה בדבר עלות הפעלת התאגיד.
<רוית ארבל: נקבעו הסכומים ממש, 0.08 אגורות לעניין הפיקוח בשווקים וסכום לגבי פיקוח וטרינרי במפעלים.
<רוית ארבל: כאן זה נשאר כקופסה שחורה שאנחנו לא יודעים מה המשמעות, איזה אגרות ייקבעו ומה ייקבע.
<רוית ארבל: זה נוגע למעשה לחלק בלתי נפרד מהפיקוח שהפרק הזה מטפל בו.
<רוית ארבל: למה לא להחיל את אותם סכומים או להחיל את מה שקיים אבל בכל מקרה לקבוע מה יהיה כדי שזה לא יישאר בחוסר ודאות?
<שי סומך: את מוזמנת להצטרף אלינו להתייעצות.
<שי סומך: בואי נדבר על זה אחר כך.
<נעה בן שבת: השאלה היא שאלה.
<נעה בן שבת: זאת שאלה עקרונית.
<נעה בן שבת: זאת שאלה מהותית.
<נעה בן שבת: ברור שזה לא משהו ניסוחי.
<שי סומך: אני לא בטוח.
<שי סומך: תנו לנו בהפסקה הקרובה לדון בזה, בבקשה.
<שי סומך: אנחנו צריכים בתוך הממשלה לגבש עמדה.
<רוית ארבל: אותה הערה היא גם בקשר לתיקון העקיף הבא שנקרא לגבי מחלות בעלי חיים.
<רוית ארבל: יש שם את אותו מנגנון ובדיוק את אותה בעיה.
אלי אלאלוף: את הנקודה הזאת אתם מלבנים וחוזרים אלינו.
<אפרת אביאני: אני יכולה להסביר שזה קצת מבנה שונה.
<אפרת אביאני: בחוק המזון, החוק הגדול, בעצם נקבעו כל הסדרי הפיקוח כולל האגרות ולכן אנחנו רואים ממש מספרים, 34 אלף, 0.08.
<אפרת אביאני: האגרות נקבעות בחוק והסדרי הפיקוח עצמם נקבעים בחוק.
<אפרת אביאני: לעומת זאת, בחקיקה של משרד החקלאות, היא חקיקת מסגרת וההסדרים הספציפיים נקבעים בתקנות.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, יש לך תקנות לפיקוח על מפעלים לייצוא עוף, יש לך תקנות לפיקוח על מפעלים לייצוא ביצים ובתקנות האלה אמורות להיקבע האגרות.
<אפרת אביאני: כדי לקבוע את האגרות צריך סעיף שמסמיך את השרים לקבוע אגרות וזאת המטרה של הסעיף.
<רוית ארבל: מה קורה היום?
<אפרת אביאני: היום אין בתקנות האלה אגרות שמדברות על פיקוח וטרינרי.
<רוית ארבל: איך מחייבים היום את מפעלי הייצוא?
<אפרת אביאני: כמו שהסברתי, זה נסגר בהסכם בין הרשות המקומית למפעל ולווטרינר.
<אפרת אביאני: זאת דוגמה למצב הלא תקין שיש היום, כאשר בעצם אין אגרה אלא שולחים את המפעל לרשות המקומית ואומרים לו ללכת ולבקש ממנה שתעסיק רופא וכך זה נסגר.
<אפרת אביאני: להבא זה ייקבע בתקנות וכדי לקבוע את התקנות צריך סעיף הסמכה.
<רוית ארבל: אפשר לקבוע כבר שבתקנות ייקבעו אותם סכומים כמו כאן או לקבוע מה יהיה?
<אפרת אביאני: ההוראה הזאת אומרת שבהסתמך על הערכת עלויות הפעלת התאגיד, לפי סעיף 32מו שמדבר - - -
<רוית ארבל: זה רק המנגנון של הפרוצדורה.
<אפרת אביאני: זאת פרוצדורה אבל זאת גם מהות כי סעיף 32מו אומר שתהיה ועדה מייעצת שתבדוק את העלויות, ויש גם עניין של סבירות.
<אפרת אביאני: אם נקבע 34 אלף בחוק המזון, בחקיקה של משרד החקלאות לא הגיוני לקבוע סכום שונה מזה.
<רוית ארבל: את אומרת לפרוטוקול שזה לא יהיה סכום שונה?
<אפרת אביאני: אני לא רואה איך אני יכולה להצדיק גבייה של סכום שהוא שונה מזה שנקבע בחוק המזון.
<שי סומך: גם אני לא רואה שייקבע סכום אחר.
<רוית ארבל: אני חושבת שצריך לכתוב את זה במפורש.
<אפרת אביאני: לא, אני לא רוצה לכבול את שיקול הדעת של השר ולחייב אותו בחוק לקבוע בדיוק את מה שקבע שר הבריאות בחוק המזון אבל זה המנגנון של התיאום.
<שי סומך: לא סביר שייקבע סכום אחר.
<נעה בן שבת: אתם רוצים להגיד דבר כזה?
<אפרת אביאני: אני יכולה להגיד שזה באישור הוועדה הזאת, שהאגרות ייקבעו באישור הוועדה הזאת ואז יהיו עוד שלייקעס.
<רוית ארבל: את יכולה להגיד שלא יעלה על.
<אפרת אביאני: אני לא יכולה להגיד לא יעלה על כי יש לי את המנגנון הזה של העדכון בחוק הרופאים הווטרינרים, ב-32מו.
יעל גרמן: איך נקבעות בדרך כלל אגרות?
יעל גרמן: באישור של הוועדה?
יעל גרמן: אז את לא צריכה לכתוב כי ברור שזה כך.
<נעה בן שבת: אם אנחנו קובעים שזה באישור הוועדה הזאת, זה מגיע לוועדה הזאת כי אחרת זה יכול להגיע לוועדה אחרת.
יעל גרמן: לוועדה הזאת שמתמצאת בנושא.
אלי אלאלוף: היות והחוק יצא מכאן, נוותר על התייעצויות חיצוניות.
אלי אלאלוף: תשאירו את הכול כאן.
<נעה בן שבת: בעניין הזה.
<אפרת אביאני: הפרק הזה הוא לגמרי של ועדת העבודה.
אנחנו אומרים: אגרות על אישורים שניתנים לגבי ייצוא.
אנחנו אומרים: האם הם יהיו לפי מה שנקבע כאן בתוספת התשיעית לחוק, 150 שקלים?
<אפרת אביאני: אלה אגרות לפי חוק אחר.
25 יבוא: הוראות לעניין מפעל בשר המייצא בשר ומפעל המייצא תוצרת מן החי לגבי מפעל בשר כהגדרתו בסעיף 204 לחוק התכנית הכלכלית, שמייצא בשר, ולגבי מפעל המייצא מוצרים מן החי, יחולו ההוראות שלפי חוק זה, ואולם – בכל מקום, במקום "שר החקלאות" יקראו "שר הבריאות".
25 יבוא: תקנות, צווים, הוראות מנהל, הודעות ותנאים למתן אישורי ייצוא שניתנו לפי חוק זה ערב – כנראה זה יהיה תחילתו של פרק זה לחוק הרופאים הווטרינרים - ימשיכו לחול וינהגו לפיהם לגבי מפעל בשר המייצא בשר ולגבי מפעל המייצא מוצרים מן החי, עד שייקבעו הוראות או יינתנו הוראות, לפי העניין, שיחליפו אותן לפי החוק.
25 יבוא: אישורי ייצוא שניתנו ערב תחילתו של פרק ו'1 לחוק הרופאים הווטרינריים ימשיכו לחול עד פקיעת תוקפם.
<רוית ארבל: מה מועד התחילה?
<אפרת אביאני: חצי שנה זה מועד התחילה של החוק כולו למעט הוראות שנדחות לארבע שנים.
<שי סומך: זה צריך להיות פרק הפיקוח הווטרינרי.
<שי סומך: כל חלוקת הסמכויות מתחילה אחרי ארבע שנים.
<נעה בן שבת: אתה רוצה שייאמר סימן ח'.
<שי סומך: יום התחילה של הסעיף כי הסעיף מתחיל ביום התחילה.
<שי סומך: יש יום תחילה לסעיף 25א והוא בעוד ארבע שנים.
<נעה בן שבת: אי אפשר להשאיר את זה בחוק.
<נעה בן שבת: זה ייקרא לעד בחוק הפיקוח.
<שי סומך: כן, אבל יש הוראת תחילה שאומרת שסעיף 25א נכנס לתוקף בעוד ארבע שנים.
<נעה בן שבת: עכשיו יש לנו את סעיף 318, חוק המועצה לענף הלול.
<נעה בן שבת: 318.
<נעה בן שבת: תיקון חוק המועצה לענף הלול בחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963 – סעיף 3(7) – יימחק.
<נעה בן שבת: בסעיף 50א(1), במקום "(6) ו-(7)" יבוא "ו-(6)".
יעל גרמן: מה זה אומר?
יעל גרמן: זה לא אומר לנו כלום כי אין לנו את כל הסעיפים מול העיניים.
<אפרת אביאני: זה בעצם אומר שתפקידי הפיקוח הווטרינרי שהמועצה הייתה מוסמכת לעשות לפי החוק שלה, מועצת הלול הייתה מוסמכת לעשות לפי החוק שלה, מבטלים אותם כי זה עכשיו עובר לתאגיד.
<אפרת אביאני: בדיוק כמו שעשינו לתאגיד, הגדרנו את זה בתפקיד שלו, עכשיו לוקחים את זה.
אלי אלאלוף: למועצת הלול היו סמכויות משלה?
<אפרת אביאני: היא תאגיד סטטוטורי עם חוק משלה.
יעל גרמן: גם וטרינרים משלה שגם קיבלו 43 אלף שקלים.
<נעה בן שבת: גם הם בירכו על התיקון הזה אבל הם ביקשו שגם תאריך התחולה של ההוראה שלהם, של הוראת סעיף 318, תידחה כדי למנוע פגיעה בסמכויות שלהם.
<שי סומך: הם עובדים במפעלים והמפעלים נכנסים אחרי ארבע שנים.
<שי סומך: אנחנו לא יודעים מתי יוקם התאגיד.
<שי סומך: התאגיד יכול להיות מוקם בעוד ארבע שנים ורק אז הוא ייקח את התפקידים של מועצת הלול.
אלי אלאלוף: אבל הוא יכול לקחת אותם לפני כן.
<שי סומך: כן, אבל נעשה ארבע.
אלי אלאלוף: עד ארבע שנים.
<שי סומך: עד ארבע שנים.
<נעה בן שבת: מועד התחילה שנקבע לעניין שלנו, מועד התחילה של התיקון בחוק המועצה לענף הלול, ייגזר מהשאלה מתי תיקבע התחולה אצלנו?
<שי סומך: אני הייתי אומר ארבע שנים.
<שי סומך: אם התאגיד יתחיל לפעול לפני כן והוא יוכל לקלוט את עובדי מועצת הלול, בסדר, הם ייקלטו ועדיין יהיה סעיף תחילה של ארבע שנים והכול בסדר.
<שי סומך: כדאי ללכת למקרה הגרוע לפיו התאגיד יקום בעוד ארבע שנים.
אלי אלאלוף: אני הייתי מוסיף את המילה "עד".
<נעה בן שבת: התחילה צריכה להיות באיזשהו מועד.
<נעה בן שבת: אפשר לעשות שרשור.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד שהתחולה של זה תהיה ביום שבו יתחיל התאגיד.
<שי סומך: לא הייתי מציע.
<שי סומך: לא יקרה אסון אם יהיה מצב שבו יקלטו את כל עובדי מועצת הלול לתאגיד.
<שי סומך: אחרת זה הולך לסעיף מורכב שלא נותן שום דבר מבחינת הערך.
יעל גרמן: זאת אומרת, אפשר להתחיל בעוד שנתיים.
<שי סומך: אפשר.
<שי סומך: זה לא מונע להתחיל בעוד שנתיים.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, עם כל הכבוד ושיתוף הפעולה עם מועצת הלול, אני לא רואה כאן את נציגיו.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי להגביל אותם בזמן.
אלי אלאלוף: אם התאגיד לא קם במשך ארבע שנים, הוא לא יקום לעולם.
אלי אלאלוף: בואו נציין שזה עד ארבע שנים ובהתאם להיערכות התאגיד.
<נעה בן שבת: בהתאם להיערכות, בהתאם להקמת התאגיד.
<נעה בן שבת: שי, היושב ראש מחליט והוא אומר שהוא רוצה תאריך של הקמת התאגיד, תחילת פעילות התאגיד.
<אפרת אביאני: יש לזה פתרון.
<אפרת אביאני: דנו בישיבה הקודמת בסעיף שמדבר על תוך כמה זמן ימנו השרים את המועצה.
<אפרת אביאני: אמרנו תוך זמן סביר, ממתי.
<אפרת אביאני: יש לנו הצעה לזה.
<אפרת אביאני: זה יהיה תוך שנתיים.
<נעה בן שבת: שנתיים מתקופת המעבר או שנתיים מהפרסום?
<אפרת אביאני: שנתיים מפרסום החוק.
<שי סומך: ההצעה שלי היא כזאת, וזה מחייב את משרד החקלאות למשהו אחר ואם הוא מסכים.
<נדב גלאון: אני רוצה להבהיר משהו מקצועי.
<נדב גלאון: מפעלי הייצוא שהיום מפוקחים על ידי רופאי מועצת הלול, יש לנו בעיה עם זה, בעיה בינלאומית, כשבאים לבדוק מארצות הברית ומאירופה וזה ניגוד עניינים ביניהם בעצם זה שמועסקים על ידי גוף שהמגדלים הם חלק ממנו.
<נדב גלאון: לכן מבחינת הממשלה ואפשרות הייצוא, רצוי שהרופאים של מועצת הלול יעברו מהר ככל האפשר לתאגיד.
אלי אלאלוף: זה בדיוק מה שאמרתי.
אלי אלאלוף: בואו תאפשרו להם להתחיל כמה שיותר מהר.
<נדב גלאון: אני תומך.
<נדב גלאון: אני אומר שמבחינתנו כמה שיותר מהר.
אלי אלאלוף: אם אתה מוכן עד שנתיים ובהתאם להיערכות התאגיד, נלך על זה.
אלי אלאלוף: זה הנוסח הטוב.
יעל גרמן: שי, אתה מוטרד.
<שי סומך: זה עניין משפטי.
<שי סומך: אדוני, בחוק יש מועד שבו אפשר להקדים את הקמת התאגיד לפני ארבע שנים לצורך העסקת עובדים במפעלים.
<שי סומך: זאת אומרת, יש מועד כזה.
<שי סומך: אני מציע שנגיד בתוך שלושה חודשים מהמועד הזה, הסעיף הזה יבוטל.
<שי סומך: זאת אומרת, שלושה חודשים אחרי שהתאגיד יוכל להעסיק עובדים במפעלים, הסמכות של מועצת הלול תבוטל.
אלי אלאלוף: אלה שני דברים שונים.
אלי אלאלוף: אתה מצד אחד רוצה לתחום זמן היערכות כשהתאגיד יהיה מוכן לקלוט את העובדים, מועצת הלול תוך שלושה חודשים מאבדת זכות קיום.
אלי אלאלוף: זה לא סותר את החלק הראשון.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים היערכות וביום שהתאגיד יהיה מוכן, מועצת הלול לא תחיה יותר מאשר עד שנתיים.
<נעה בן שבת: אפילו תוך תשעים ימים.
<שי סומך: יש כאן סעיף שמאפשר לשרים להקדים את פעילות התאגיד אפילו בעוד שנה.
אלי אלאלוף: תכתבו את הנוסח.
אלי אלאלוף: רוח הדברים מקובלת והעובדות טובות.
<נעה בן שבת: אתה זוכר איזה סעיף זה?
<שי סומך: סעיף 334 אבל זה בנוסח שעוד לא הקראנו.
<שי סומך: זה נוסח שהכנתי אותו בעקבות תיקונים שהיו אתמול שאמרו שאנחנו מבטלים את האפשרות להקדים את השיווק.
<שי סומך: זה סעיף שאני צריך להקריא אותו.
<מירה סלומון: זאת לא הגדרה של יום תחילת התאגיד.
<נעה בן שבת: 321.
<נעה בן שבת: תיקון פקודת מחלות בעלי חיים בפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985 –
פסקה יבוא: "(16) קביעה והסדרה בנוגע לפעולה כאמור בפסקה (8) בהגדרה "ייצור" שבסעיף 26 לחוק התכנית הכלכלית.
פסקה יבוא: תקנות לפי פסקה זו טעונות התייעצות עם שר הבריאות".
<אפרת אביאני: זאת כבר לא פסקה (8) להגדרה ייצור כי אתם הוספתם הגדרה של פעילות חקלאית.
<נעה בן שבת: זה בהגדרה פעילות חקלאית שבהגדרה ייצור.
<אפרת אביאני: אני חייבת לומר שאתם קבעתם את ההגדרה הזאת כפעילות חקלאית.
<נעה בן שבת: אתם רוצים מילה אחרת?
<אפרת אביאני: הוועדה כבר הצביעה על זה כך שאין לי מה לומר.
<אפרת אביאני: בפעילות חקלאית יש השלכות רוחב מטורפות, השלכות רוחב של שימושים חקלאיים.
<אפרת אביאני: פעילות שבאחריות משרד החקלאות.
<אפרת אביאני: משהו שהוא יותר מצמצם כי כשקוראים לזה פעילות חקלאית, זה עושה לנו השלכות של תכנון ובנייה ומה זה חקלאי בכל מיני חוקים.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד פעילות במוצרים חקלאיים.
<אפרת אביאני: תקראי לזה כך.
<אפרת אביאני: אם אפשר לצמצם את זה ולא לקרוא לזה פעילות חקלאית.
<רוית ארבל: אלה שני דברים שונים לחלוטין.
<רוית ארבל: פעולת טיפול בבשר גולמי לא נכללת?
<אפרת אביאני: כן, היא תיכלל עכשיו.
<אפרת אביאני: אנחנו מסמיכים את שר החקלאות, בסעיף 22א(16).
<אפרת אביאני: במקום שיקראו לזה פעילות חקלאית יקראו לזה פעילות לייצור מוצרים חקלאיים.
<אפרת אביאני: יקראו לזה בשם אחר כדי לא ליצור בעיה פרשנית בשאלה מהי פעילות חקלאית במובנים יותר רחבים.
<רוית ארבל: על מי תיקבע ההסדרה?
<שי סומך: מפעלים לבשר גולמי.
<שי סומך: אלה גם משחטות.
<אפרת אביאני: פעילות חקלאית, זה איזשהו תיקון בנוסח שנעשה בשלבים יותר מוקדמים.
<אפרת אביאני: לא היינו כאן ואני הערתי לגביו.
<רוית ארבל: אנחנו מדברים כאן על הוספה של חובת היתר הפעלה לכל אותם אלה שעד היום לא היו חייבים בהיתר הפעלה.
<אפרת אביאני: הם היו חייבים ברישיון יצרן לפי משרד הבריאות אבל עכשיו הם עוברים לאחריות משרד החקלאות ולכן צריך להסמיך את שר החקלאות בחקיקה שלו.
<רוית ארבל: את מדברת על רשימה סגורה של פעולות.
<מירה סלומון: אני חושבת שיש כאן טעות בהפניה.
<מירה סלומון: ההתייחסות בפסקה (8) בהגדרה ייצור, בגלל שההגדרה ייצור, יש בה המון פסקאות, חלקן למעט, יש טעות בהגדרה צריך הפניה ב-למעט.
<נעה בן שבת: זאת הגדרה בתוך הגדרה.
<נעה בן שבת: תוכלי לראות שבתוך ההגדרה ייצור יש עוד הגדרה.
<מירה סלומון: בתוך פסקה (6), ה-למעט, פסקה (8) לפסקה (6).
<ענת מימון: שאלה מהותית לגבי הקביעה וההסדרה.
<ענת מימון: מדובר בקביעה והסדרה שמשרד החקלאות יעשה?
<ענת מימון: לא לפי החוק הזה?
<אפרת אביאני: שמשרד החקלאות יעשה לפי פקודת מחלות בעלי חיים.
<ענת מימון: זה מקביל להסדרה שיעשה משרד הבריאות.
<אפרת אביאני: לפי הכללים שלנו.
<אפרת אביאני: זה מקביל.
<אפרת אביאני: אולי צריך להרחיב טיפה ולומר לרבות תנאי ייצור.
<נעה בן שבת: תנאי ייצור נאותים?
<אפרת אביאני: תנאי ייצור נאותים ומתן היתרי הפעלה.
<ענת מימון: אתם אומרים שההסדר אמור להיות מקביל למפעלים שמשרד הבריאות יעשה לגביהם את ההסדרה.
<אפרת אביאני: צריך שההסמכה תהיה יותר רחבה.
<רוני סורקיס: יש לי איזושהי אי בהירות מסוימת שנובעת מכמה דברים ומעצם ההגדרה של בשר גולמי.
<רוני סורקיס: כפי שאני מבין, המפעלים שעוסקים בבשר גולמי ומוציאים בשר גולמי, את המוצר כגולמי, בעצם יהיו בפיקוח של משרד החקלאות והמפעלים שמוציאים את הסחורה כשהיא במצב מוגמר, יהיו בפיקוח של משרד הבריאות.
<רוני סורקיס: זה מתקשר לכל הנושא של בדיקות המשנה ואני רוצה להבין כיצד כי בעצם בדיקות המשנה נועדו מלכתחילה למוצרים גולמיים בעוד שהנושא הזה הורחב והורחב עד לרמות - - -
<רוני סורקיס: אני רוצה להבין כי אני רוצה גם לקבל כאן את התשובה לכך.
<רוני סורקיס: זה הורחב עד לרמה שגם נקניקיות וגם נקניקים וגם פסטרמות וגם איקרה לצורך העניין וגם סנדביץ' עם פסטרמה כבר נבדקו כולל חברות הקייטרינג.
<רוני סורקיס: האם אנחנו שמים באיזשהו מקום איזשהו רף מסוים שאומר לא רק כמה פעמים אלא מי בכלל צריך להיבדק?
<רוני סורקיס: אני מזכיר שוב שבדיקות משנה נועדו לבשר בקר וזה הגיע לכל העולם.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על תקופת המעבר?
<רוני סורקיס: אני מדבר על תקופת המעבר ואני מדבר על בכלל להבין לא פנינו מועדות עם כל הסיפור הזה.
<אפרת אביאני: אלה באמת שני דברים שונים.
<אפרת אביאני: בדיקות המשנה מבחינתנו צריכות להתבטל.
<אפרת אביאני: יש תקופת מעבר בה עדיין מתקיימות בדיקות משנה למפעלים שלא זכאים לפטור והבדיקות האלה צריכות להמשיך להתקיים לפי החוק הקיים.
<אפרת אביאני: איך שהרשויות המקומיות מפרשות אותו, זה לא בשליטתנו.
<אפרת אביאני: אם רשות מקומית מחליטה לפרש שבדיקת משנה חלה על סנדביץ' פסטרמה וזה מכוח חוק עזר, אין לי שום שליטה על זה.
<אפרת אביאני: אני מסכימה שזה מצב לא תקין ולכן הממשלה פועלת לביטול בדיקות המשנה, אבל אני לא יכולה לפתור את זה חוץ מאשר בדרך שאנחנו עושים כאן.
<שי סומך: כל חלוקת הסמכויות, הסעיף הזה ייכנס אחרי ארבע שנים.
<אפרת אביאני: זה לא קשור לחלוקת הסמכויות.
<שי סומך: לסעיף הזה אין השלכה על בדיקות המשנה.
<אפרת אביאני: זה נושא אחר.
<אפרת אביאני: חוץ מזה עשינו חלוקת סמכויות בפיקוח במפעלים שזאת סוגיה אחרת.
<שי סומך: זה מסתנכרן עם המועד שבו מתבטלות בדיקות המשנה.
<רוני סורקיס: אני שואל האם אפשר להגיע להסכמה מסוימת שיש דברים שבתקופה הזאת אפשר כבר להתחיל להוריד אותם כי בסופו של דבר זה גורם לעיכובים וגורם למגבלות.
<אפרת אביאני: הוסכם שמפעלים שעומדים בסטנדרט גבוה של בטיחות מזון, זכאים לפטור המיידי הזה.
<רוני סורקיס: כגון לצורך העניין – אני אנקוב בשם - זוגלובק שיש לו תקני איכות והוא מוביל נקניקיות ופסטרמות?
<אפרת אביאני: אם זה מפעל כזה, הוא אמור להיות זכאי לפטור.
<מירה סלומון: כנראה עוד לא הקראנו את הסימן הזה.
<אפרת אביאני: הקראנו.
<מירה סלומון: אני מדברת על תקופת המעבר.
<שי סומך: יש הרבה מאוד חוקי עזר ועכשיו ללמוד את כל נושא חוקי העזר ולבטל חוקי עזר קיימים, זאת משימה די קשה.
<אפרת אביאני: בלתי אפשרית.
<שי סומך: שלא מתאימה ללוח הזמנים.
<רוני סורקיס: לדעתי יש היום חוסר אחידות ואי בהירות בלוחות זמנים ואלה דברים שאפשר בישיבה מאוד מאוד ברורה ובהסכמות להגיע מאוד מהר להבנות וחבל לא לעשות את זה, במיוחד במקומות שבאמת הם ברמה יותר טובה והמוצרים הם ברמת סיכון יותר נמוכה.
<רוני סורקיס: אפשר כבר להתחיל לאתר את זה כדי להזיז את הגלגל קדימה.
<אפרת אביאני: זה מופיע.
<אפרת אביאני: יש סעיף של פטור מידי מבדיקות משנה בהוראות המעבר.
<אפרת אביאני: יש סעיף כזה.
אלי אלאלוף: בואו נגיע לסעיף הזה.
אלי אלאלוף: ואם לא, אי אפשר לעשות את זה בתקנה?
<אפרת אביאני: אי אפשר להתגבר על חוקי עזר בתקנה.
<אפרת אביאני: אני צריכה חוק ראשי.
<אפרת אביאני: לכן אנחנו עושים את זה בחוק הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים עוד להגיע לסעיף 334 אבל נמתין אתו כי יש בו גם הוראות שנוגעות לזכויות העובדים.
<נעה בן שבת: יש לנו גם חובה להגיע לנושא של העונשין.
פסקה יבוא: "(5) פיקוח וטרינרי במפעלים לבשר גלמי כהגדרתם בסעיף 204 לחוק התכנית הכלכלית או במתקנים שבהם מבוצעות פעולות כאמור בפסקאות (1), (6) או (7) להגדרה "פעילות חקלאית" – אמרנו שנשנה את המינוח - שבהגדרה "ייצור" בסעיף 26 לחוק התכנית הכלכלית.
פסקה יבוא: אגרות לפי פסקה זו, ישלמו לפי סעיף 32מו לחוק הרופאים הווטרינריים וייקבעו בהסתמך על הערכת עלות הפעלת התאגיד לפיקוח וטרינרי לשם ביצוע תפקידיו".
<אפרת אביאני: זה בעצם סעיף האגרות בפקודת מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: קודם תיקנו את הסעיף המהותי שמסמיך את השר להתקין תקנות בכלל, לעשות רגולציה מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, וזה הסעיף שמסמיך את שר החקלאות לקבוע אגרות.
<אפרת אביאני: זה סעיף שמסמיך אותו לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעלים שעוברים לתחומו וצריך להשאיר רק את פסקה (1), למחוק את פסקאות (6) ו-(7) שמדברות על חלב ודבש כי אין פיקוח וטרינרי אצלנו ברפתות או במכוני חליבה וגם לא בכוורות.
<רוית ארבל: סעיף (1) זה ביצים?
<אפרת אביאני: ביצים.
<אפרת אביאני: בתחנות מיון לביצים אנחנו נרצה לקבוע פיקוח וטרינרי ולכן צריך להשאיר אותו.
<שי סומך: הייתה הערה של אפרת שהציעה שפיקוח וטרינרי לרבות מינוי רופא וטרינר, מתן היתר הפעלה וקביעת תנאי ייצור נאותים.
<נעה בן שבת: ברישא.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על האגרות?
<שי סומך: לא אגרות.
<נעה בן שבת: דיברנו על התקנות.
<נעה בן שבת: קבענו את זה בפסקה (16).
<רוית ארבל: כמו שהיה במנגנון, בסעיף שדנו באגרות לגבי מפעלי הייצוא, גם כאן האגרה בעצם לא נקבעת.
<רוית ארבל: אנחנו נשמח אם יהיה איזשהו קישור.
<רוית ארבל: אני רוצה להבין כי הרי כאן אנחנו מדברים על הפיקוח באותן משחטות למעשה או בתי מטבחיים.
<אפרת אביאני: נכון וגם במפעלים שעברו לאחריות משרד החקלאות במסגרת חלוקת הסמכויות.
<רוית ארבל: לגבי כל אלה, אנחנו מדברים כאן על הפיקוח במפעלים.
<רוית ארבל: הפיקוח שלא במפעלים, הפיקוח בשווקים - - -
<אפרת אביאני: הוא לא שלנו.
<רוית ארבל: הוא לא שלכם.
<רוית ארבל: שם שמונה אגורות לקילו חל גם על בתי המטבחיים.
<אפרת אביאני: זה לא רלוונטי למשרד החקלאות.
<רוית ארבל: אני רוצה להבין, אולי ממשרד הבריאות.
<רוית ארבל: לצורך העניין, אם אני בית מטבחיים, אני אשלם אגרה מכוח החוק הזה.
<רוית ארבל: ומה אני אשלם בשווקים?
<ינון יוני: שמונה אגורות.
<נעה בן שבת: נעבור לסעיפי העונשין, סעיף 283 בעמוד 48.
<נעה בן שבת: יש עבירות שמתייחסות לפרק הפיקוח הווטרינרי ועוד לא התייחסנו אליהן.
<נעה בן שבת: הקראנו את הרישא לסעיף ואת שאר החלקים שלו.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על עבירות בגינן יש מאסר שנה או כפל הקנס כאמור בסעיף 61(א)(3) ודיברנו גם על סכומים.
יעל גרמן: זה הכול פלילי?
<נעה בן שבת: זה פלילי.
<נעה בן שבת: כרגע הסעיף הוא פלילי.
<ענת מימון: 283.
<ענת מימון: עונשין העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שדנה או כפל הקנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין), ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור: (12) מוציא מוצר בשר מאתר ייצור ברכב שאינו כולל מערכת בקרה ותיעוד תקלות בטמפרטורה שברכב, בניגוד להוראות סעיף 213.
<נעה בן שבת: סעיף 213 לא התייחס למי שמוציא את הבשר אלא ליצרן, בעל היתר הפעלה, שחייב לוודא את הדברים האלה.
<נעה בן שבת: אנחנו נתאים את ההוראה העונשית להוראה המהותית שבסעיף.
<ענת מימון: (13) מוציא מוצר בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן ברכב שאינו כולל מערכת בקרה ומערכת תיעוד או מוביל מוצר בשר ברכב כאמור, בניגוד להוראות סעיף 216.
<רוית ארבל: לגבי סעיף קטן (13) היה איזה עניין עם החובה, לגבי העברה מאתר מכירה לאתר מכירה.
<רוית ארבל: לא השארנו בסימן שאלה את החובה המהותית?
<ענת מימון: הוצע נוסח אחר ובסוף הוחלט לחזור לנוסח שהיה בכחול.
<ענת מימון: (14) מוציא מוצר בשר מאתר ייצור בתקופת המעבר ברכב שאינו כולל מערכת בקרה ומערכת תיעוד, בניגוד להוראות סעיף 259.
<ענת מימון: (15) מוציא מוצא בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן בתקופת המעבר ברכב שאינו כולל מערכת בקרה ומערכת תיעוד או מוביל מוצר בשר בתקופת המעבר, כהגדרתה בסעיף 252, ברכב כאמור, בניגוד להוראות סעיף 272.
<נעה בן שבת: זה בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: תכף נגיע להוראות המהותיות.
<מירה סלומון: תקופת המעבר מוגדרת בסעיף 254.
<מירה סלומון: העברתם את זה מ-252 ל-254.
<ענת מימון: העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או כפל הקנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור: (45) מייצר מוצר בשר בלי שיש בידיו אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות סעיף 205(א).
<ענת מימון: (46) מוציא מוצר בשר מאתר ייצור או אתר הפעלה בלי שצירף למשלוח של מוצר הבשר תעודת משלוח למוצרי בשר או מבלי שצירף תעודה וטרינרית, בניגוד להוראות סעיף 209.
<נעה בן שבת: מבלי שצירף תעודה וטרינרית, כמובן אם הוא נדרש לכך לפי הוראות הסעיף הרלוונטי.
איציק שמולי: אדוני היושב ראש, אני ביקשתי מהממשלה לבחון מדרג ענישה נוסף, כבד יותר, על עבירות חמורות באמת.
איציק שמולי: למשל, בסימן (ב), סעיף קטן (45) - מי שמייצר מוצר בשר בלי שיש בידיו אישור ייצור נאות.
איציק שמולי: זה ליבת החוק.
איציק שמולי: לא קיבלתי תשובה באופן עקרוני וגם באופן ספציפי נקבתי במספר מסוים של סעיפים.
איציק שמולי: אני לא זוכר אם זה היה בפרק הזה או בפרק אחר.
<נעה בן שבת: בפרק ההוא.
<נעה בן שבת: בסופו של דבר לא החמירו אתם.
<נעה בן שבת: עשו מדרג אחד של ענישה.
איציק שמולי: כבר הצבענו על זה, נכון?
איציק שמולי: אני מבקש על הסעיף הזה לבחון את הבקשה שלי והפעם לתת תשובה.
איציק שמולי: לא לשכוח לתת תשובה.
אלי אלאלוף: מה הבעיה לתת תשובה?
<שי סומך: אני חושב שאפשר לתת תשובה.
<שי סומך: אף אחד כאן לא עוסק בתחום הפלילי, אבל אם כבר נקבע מדרג ברפורמת הקורנפלקס, מדרג מסוים, אנחנו צריכים להשתלב באותו מדרג.
<שי סומך: עכשיו לייצר מדרג חדש רק לפרק הפיקוח הווטרינרי, נראה לי לא נכון.
איציק שמולי: אם זאת בעיה בשבילך, אפשר להצביע מחדש גם על הסעיפים ההם.
איציק שמולי: בסדר?
איציק שמולי: תן תשובה מהותית.
<שי סומך: זה לא התחום בו אני עוסק.
<שי סומך: האנשים שעוסקים בתחום הפלילי לא נמצאים כאן.
איציק שמולי: בן אדם שמרשה לעצמו לייצר בשר במצב כזה, סליחה, אתם בעצמכם אומרים שמצד אחד אתם נותנים הקלות.
אלי אלאלוף: תוכל להתייעץ הם המחלקה הפלילית כדי לראות אם יש לנו אפשרות לעשות זאת?
<שי סומך: רק לגבי הסעיף הזה?
אלי אלאלוף: מדרג נוסף.
<נעה בן שבת: (47) מנפיק תעודת משלוח למוצר בשר, בניגוד להוראות סעיף 210.
<נעה בן שבת: הכוונה היא למקרים בהם הרופא הווטרינר במפעל סירב לחתום או שיש סירוב במערכת הממוחשבת ואז אסור להוציא תעודת משלוח.
<נעה בן שבת: (48) מחזיק מוצר בשר בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות סעיף 214.
<ענת מימון: היצרן שמקבל את המוצר יבדוק את התעודה ואת ההתאמה בין המוצרים לבין התעודה.
<נעה בן שבת: שם אמרנו שהוא מקבל, נגיד גם כאן מקבל מוצר בשר במקום מחזיק.
<נעה בן שבת: (49) מוכר מוצר בשר שלא שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות סעיף 215.
<רוית ארבל: זאת ההוראה לגבי הטלפונים?
<נעה בן שבת: הפרטים של הטלפונים היא על היצרן, על תעודת המשלוח של היצרן, אבל זה משתרשר גם למשווק שצריך לראות איך נראית התעודה ולראות שבאמת יש תעודת משלוח והיא בסדר.
<נעה בן שבת: אם אין תעודת משלוח, הוא לא אמור לקבל אותה והוא לא אמור למכור את מוצר הבשר.
<רוית ארבל: אם אין תעודת משלוח, אני מבחינה שזה מצדיק עבירה פלילית אבל אם יש תעודת משלוח והיא לא כוללת את כל הפרטים, זה שנתיים מאסר?
<רוית ארבל: זאת עבירה פלילית?
<שי סומך: אין דרישה ממוכר הבשר לבדוק את הפרטים.
<שי סומך: הוא צריך לבדוק את ההתאמה של המוצר לתעודה.
<שי סומך: הוא לא צריך לבדוק שהפרטים הם נכונים.
<שי סומך: הוא צריך לבדוק שהפרטים מתאימים למשלוח.
<נופר טל: אני מבינה את הסעיף כמו שמבינה אותי חברתי עורכת הדין רוית מאיגוד התעשיינים ולכן אתמול היה לנו כאן
<נופר טל: דיון ארוך שלא כל כך הובן למה הוא ארוך לעניין מספר הטלפון של השליח.
<נופר טל: אני לא חוזרת לזה, אבל אני אומרת שזה פרט בתעודת המשלוח שהוא לא נכון.
<שי סומך: הסעיף מפנה לסעיף 215 ובסעיף 215 כתוב שמשווק לא ימכור מוצר בשר אלא אם כן התקיימו התנאים האמורים בפסקאות (1) עד (3) בסעיף 214.
<נופר טל: מצורפת למשלוח תעודת משלוח כמפורט.