GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: חלופה אחת אומרת ש"עוסק במזון שמחזור המכירות השנתי שלו עשרה מיליון שקלים חדשים לפחות, הוא ידווח למנהל שירות המזון על פירוט האמצעים שננקטו לפי פסקה (1) ויפעל לפי הוראותיו אם ביצע החזרה יזומה או מסר הודעה לציבור לפי פסקה (1)(ב) או (ג) או אם התקיימו נסיבות המחייבות דיווח כפי שקבע השר בתקנות".
מאיר כהן: בחלופה השנייה אין עשרה מיליון שקלים.
<נעה בן שבת: אין הגבלה.
<זמר בלונדהיים: זה יהיה בתקנות.
<זמר בלונדהיים: הרעיון הוא שזה לא מתאים לחקיקה ראשית.
<זמר בלונדהיים: הסתבכנו אם איך להכניס את זה לרזולוציה.
<זמר בלונדהיים: זה באמת לא מתאים.
<זמר בלונדהיים: זה הסדר הרבה יותר מפורט, מה יהיו החובות על קטן, על גדול, וזה שונה.
<זמר בלונדהיים: כרגע החובה היחידה היא אם עשית ריקול.
<זמר בלונדהיים: מכולת לרוב לא עושה ריקול אבל אם היא משום מה כן עשתה ריקול לציבור, תדווח.
<זמר בלונדהיים: כל יתר המקרים, החוק נכנס לתוקף, אין עליהם חובות דיווח, עד שיהיו תקנות ושם שיהיה אפשר לעשות את ההבחנות.
<נעה בן שבת: "עוסק במזון ידווח למנהל שירות המזון בהתקיים אחד מאלה: הוא ביצע החזרה יזומה או מסר הודעה לציבור.
<נעה בן שבת: בכל מקרה אחר בו נקבעה חובת דיווח בתקנות שקבע השר.
<נעה בן שבת: בדיווח כאמור יפרט העוסק את האמצעים בהם נקט לפי פסקה (1) ויפעל לפי הוראות המנהל בעקבות הדיווח ככל שניתנו לו".
<רז הילמן: לגבי סעיף (4) בסעיף 126, בטבלה שלך, קצת חשבתי עליו.
<רז הילמן: הנושא של לכל משלוח, אני מניח שזה נכון ביחס לרוב המסמכים.
<נעה בן שבת: התיקונים נעשו בעקבות ההערות שלכם אבל בסופו של דבר התברר שכאשר עשינו את כל התיקונים ואיחדנו את המזון הרגיל עם המזון הרגיש, נשמט הנושא של שמירה לכל מסמך.
<רז הילמן: אני מבין אבל בכל זאת אני רוצה להעיר.
<רז הילמן: אני חושב שיכול להיות שיהיה מסמך שרלוונטי ליצרן ולא בהכרח רלוונטי לכל המשלוח ולכן לפי העניין, אם זה מסמך שהוא לא רלוונטי לרמת המשלוח, הוא לא צריך להישמר.
<רז הילמן: צריך שלכל משלוח תישמר הניירת שרלוונטית.
<זמר בלונדהיים: לא אמרנו לשמור את זה כמה פעמים.
<זמר בלונדהיים: אם יש לו תעודת בריאות, כאילו פעם אחת.
<זמר בלונדהיים: הוא לא צריך עכשיו לשכפל את זה כמספר המשלוחים שהוא מביא אלא הוא שומר את זה פעם אחת.
<רז הילמן: יכולים להבין כאילו הוא צריך את זה כל פעם.
<רז הילמן: יש לנו ניסיון עם זה.
<זמר בלונדהיים: תפנו ליועץ המשפטי לממשלה על יישום לא סביר של חוק.
<רז הילמן: אני רק אומר שננסח את זה בצורה כך שיהיה ברור מה הוא נדרש להביא לכל משלוח.
<זמר בלונדהיים: אחר כך תולים תלי תלים על מה זה לפי העניין.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שבמשלוח מסוים אתה צריך שיהיו לך כל האישורים.
<זמר בלונדהיים: אלה שהם חד פעמיים, אין בעיה, תוציא אותם מהחד פעמי.
<זמר בלונדהיים: לא אמרנו לך לשכפל אותו כמספר המשלוחים אבל על כל משלוח יבואו אליך ויגידו לך את כל המסמכים.
<זמר בלונדהיים: לכן אין שם לפי העניין.
<אלי גורדון: רז, אני חושב שבכל זאת נצטרך ליצור איזשהו קובץ הנחיות גם ליבואן מה כל סעיף וסעיף מחייב מבחינת העשייה היום יומית.
<אלי גורדון: שם נבהיר את הנקודה ונוכל לעשות גם הפרדה בין מסמך שהוא מסמך כללי ובין מסמך פרטני לעניין המשלוח.
<אלי גורדון: שם נפתור את הבעיה.
<גליה שגיא: אני חוזרת לחלופה ב'.
<גליה שגיא: התקנת התקנות שגם אנחנו תומכים בה אלא שאנחנו מבקשים שזה יהיה באישור הוועדה.
<גליה שגיא: אנחנו רואים איזה שהם שיקולים, עשרה מיליון שקלים לעסקים קטנים והיינו רוצים שזה יגיע לאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: אפשרי שזה יגיע לאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: אלה חובות דיווח, אלה חובות חדשים.
אלי אלאלוף: מחפשים לנו עבודה.
<נעה בן שבת: סעיף 205.
<נעה בן שבת: כאן יש תיקון.
<נעה בן שבת: ההוראות היום אומרות: "על אף האמור בסעיף קטן (א), מנהל שירות המזון רשאי להורות כי מפעל" – החידושים מסומנים כאן בצבע – "לייצור בשר מסוג מסוים לא יהיה חייב באישור ייצור נאות אם הוא מצא שמיושמת לגביו תכנית בטיחות מזון.
<נעה בן שבת: הוראות לפי סעיף קטן זה יינתנו בהתחשב בין השאר בסוג המפעל, בהיקף הייצור במפעל, בסוג המזון המיוצר בו ובמורכבות הטכנולוגית של הייצור" וביקשו להוסיף שהם יינתנו בהתאם לניהול סיכונים ובהתחשב בין השאר גם באופן פעילותו של המפעל בעבר.
<נעה בן שבת: עשינו תיקון כזה לגבי סעיף 220 ולכן אנחנו מציעים גם את התיקון הזה.
<נעה בן שבת: סעיפים 213, 216, 259, 273.
<נעה בן שבת: הסעיפים נוגעים לנושא של מערכת התראה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב.
<נעה בן שבת: דיברנו על כך שצריכה להיות מערכת כזאת אבל השר רשאי לקבוע הקלות והתאמות לעניין יישום מערכת כזאת.
<נעה בן שבת: רצינו להבהיר שהוא גם יוכל לקבוע פטורים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הוא יוכל לקבוע שיהיו גורמים שיהיו פטורים מהתקנת מערכת כזאת ושזה גם יחול לגבי יצרן או בעל היתר הפעלה או יבואן או משווק, וצריך לראות בכל מקום את ההתאמה, ובהתחשב בין השאר גם לא רק בהיקף הייצור וסוג המזון המיוצר - או כמובן במשווק זה צריך להיות בהתאמה לשיווק - אלא גם במספר רכבי ההובלה שקיימים.
<משה רפאלוביץ: אפשר להבין למה מספר הרכבים צריך להשפיע על דבר כזה?
<נעה בן שבת: משרד המשפטים יסביר לנו.
<שי סומך: הוסבר לנו שככל שיש יותר רכבים, העלות יותר נמוכה.
<שי סומך: ככל שיש מעט רכבים, העלות פר רכב היא יותר גבוהה.
<שי סומך: לכן צריכים לשמור את האופציה גם לקבוע לפי מספר הרכבים ומספר הרכבים מעיד על היקף הייצור במפעל.
<שי סומך: צריך לשמור את האופציה גם לקבוע לפי מספר הרכבים כדי להקל על היצרנים הקטנים.
<אמיר רשף: כדי לאפשר את ההקלות ליצרנים הקטנים שמחזיקים מעט רכבים.
<משה רפאלוביץ: אולי כדאי להבהיר את הנקודה הזאת, שהכוונה היא כלפי מטה ולא כלפי מעלה.
<אמיר רשף: אלה הקלות פטורים והתאמות.
<נעה בן שבת: זה יכול להשתמע כאילו מי שיש לו צי גדול של רכבים, אתה נותן לו הקלות.
<שי סומך: בדיוק להפך.
<נעה בן שבת: ננסה למצוא דרך שאומרת.
<משה רפאלוביץ: אני הבנתי מזה את ההפך.
<משה רפאלוביץ: אני מניח שאני לא היחידי שיכול להבין כך.
אלי אלאלוף: תחשבו על זה וננסח את זה תוך כדי הישיבה.
<נעה בן שבת: סעיף 227.
<נעה בן שבת: כאן יש תיקון שמשרד הבריאות ביקש להכניס.
<נעה בן שבת: כל הרופאים הווטרינרים שמונו הוסמכו.
<נעה בן שבת: הסעיף אומר שכל הרופאים הווטרינרים שמונו יוסמכו לפי תת סימן זה, חייבים לעמוד בתנאי הכשירות שנקבעו לפי סעיף 32לט ולהשתתף בהכשרה ובהשתלמויות מקצועיות כאמור בסעיף 32מ לחוק הרופאים הווטרינריים.
<נעה בן שבת: מוצע להוסיף לזה סעיף קטן (ב) שאומר שהרופאים הווטרינרים שמונו שהוסמכו לפי תת סימן זה, יפעלו בהתאם להנחיות מקצועיות של מנהל היחידה הווטרינרית או של מנהל השירותים הווטרינריים לפי העניין.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, תהיה כפיפות והנחיה מקצועית.
<נעה בן שבת: יש הוראה דומה לגבי סמכויות הפיקוח, מפקחים לפי הוראות של מנהל שירות המזון.
<נעה בן שבת: סעיף 229.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לוודא שאנחנו לא צריכים לעשות שינוי לנוכח השינוי במבנה שלפיו ברירת המחדל היא שהרופאים נשארים ברשות המקומית.
<נעה בן שבת: האם הסעיף אינו טעון תיקון בנושא הזה?
<נעה בן שבת: כמובן צריך להוריד את סעיף 223 מהרישא כי 223 הוא דווקא סעיף שמניח שהם עובדי הרשות המקומית.
אלי אלאלוף: שלום חברת הכנסת נורית קורן.
<נעה בן שבת: עוד שאלת הבהרה.
<נעה בן שבת: האם הרכבים הם בפיקוח המפעלים או בפיקוח הרופאים המפעליים או הרופאים בשווקים?
<נעה בן שבת: האם תהיה סמכות בשני המקומות?
<נעה בן שבת: אפשר להשאיר את הסמכות בשני המקומות אבל זה מה שהתכוונתם?
<נעה בן שבת: להשאיר את הסמכות בשני המקומות.
עבדאללה אבו מערוף: את יכולה לחזור על סעיף 229?
<נעה בן שבת: שאלנו האם צריך להשאיר את הרישא לפיה כל הרופאים הם רופאי התאגיד והאם לא צריך לשנות את רשימת הסעיפים עליהם מתגברים ברישא.
<נעה בן שבת: קיבלנו תשובה שלילית לשאלה הראשונה ותשובה חיובית לשאלה השנייה.
עבדאללה אבו מערוף: נניח מצב שבו כל הרופאים הם רופאי תאגיד.
עבדאללה אבו מערוף: מה אומר המשפט הזה?
<נעה בן שבת: סעיף 229 מתחיל ב"על אף ההוראות לעניין מינוי רופאים וטרינרים מבין עובדי התאגיד".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הסעיף הזה נכתב עת הייתה הנחה שהרופאים הווטרינריים המוסמכים רובם יהיו מבין עובדי התאגיד.
<נעה בן שבת: אמרו לנו, לא, נשאיר את זה כך למרות שהשתנתה ברירת המחדל ויכול להיות שהרופאים, לפחות בתקופה הראשונה, הם יהיו רופאי הרשות, עדיין צריך להשאיר את הסעיף הזה כנוסחו.
<נעה בן שבת: עדיין צריך להגיד שיהיה מבין עובדי התאגיד.
<נעה בן שבת: ההוראות האלה נוגעות לעובדי התאגיד.
אלי אלאלוף: תעיינו בסעיף ואם יש לכם הערה, נחזור אליו.
<נעה בן שבת: בסעיף 232 הייתה בקשה של משרד הבריאות, ואני לא יודעת מדוע, שרצה שהסיפא שאומרת "ונטילת הדוגמאות תהיה ללא תשלום – תימחק".
<שי סומך: נדמה לי שההוראה הזאת כבר בסעיף 276.
<שי סומך: זאת חזרה על מה שכתוב בסעיף 276.
<נעה בן שבת: אבל לא התכוונתם לשינוי מהותי.
<נעה בן שבת: אנחנו מורידים את ההוראה הזאת.
אלי אלאלוף: ברשותך, התחייבתי לחזור לסעיף 229.
עבדאללה אבו מערוף: כל הפסקאות האלה, אני רוצה לשמוע את דעתם של הרופאים.
עבדאללה אבו מערוף: נניח מצב בו כל הרופאים הם רופאי תאגיד.
עבדאללה אבו מערוף: לא ברור מה כתוב כאן.
<נעה בן שבת: אלה שאלות שלי שאני מבקשת להעלות בדיון.
<נעה בן שבת: אני כותבת לעצמי כי אני יודעת שלא אוכל לזכור אותן.
<נעה בן שבת: אני מתנצלת שזה בא כך אבל זה בגלל קוצר הזמן.
<נעה בן שבת: בשאר הדברים השתדלתי שיהיה נוסח.
אלי אלאלוף: אם לווטרינרים יש הערות, בבקשה.
<נעה בן שבת: בסעיף 243 ברישא, צריך להבהיר שמדובר בהיתר הפעלה שיש למפעל לשחיטת בשר.
<נעה בן שבת: למה ההבהרה הזאת נדרשת?
<שי סומך: בנוסח הקודם הכוונה הייתה שרק בעל מפעל לשחיטת בשר ישלם את האגרה בשווקים כי האגרה צריכה להיות משולמת במקור ולא בהמשך ההתפתחות של המזון.
<שי סומך: בעקבות חלוקת הסמכויות בעל היתר הפעלה גם כלל מפעלים נוספים כי היו מפעלים שעברו למשרד החקלאות.
<שי סומך: לכן היה צריך להבהיר שהכוונה היא רק למפעל לשחיטת בשר ולא לכל בעל היתר הפעלה.
<נעה בן שבת: בזה אתה בעצם מצמצם את רשימת החייבים בתשלום האגרה.
<אבי שפירא: לא הבנתי.
<אבי שפירא: אפשר לחזור על זה?
<שי סומך: לפני חלוקת הסמכויות הנוסח אמר שבעל היתר הפעלה ישלם את האגרה בשווקים.
<שי סומך: הכוונה הייתה שמפעל לשחיטת בשר, הוא זה שישלם.
<שי סומך: בעקבות חלוקת הסמכויות, מפעלים מסוימים עברו למשרד החקלאות, כמו מפעלים משולבים ומפעל שיש בו רק פירוק.
<שי סומך: הם יקבלו היתר הפעלה.
<שי סומך: הם לא צריכים לשלם את האגרה בשווקים כי זה תשלום כפול.
<שי סומך: מפעל לשחיטת בשר כבר שילם פעם אחת עבור הבשר.
<שי סומך: לכן צריך להבהיר שמדובר רק בבעל היתר הפעלה שהוא בעל מפעל לשחיטת בשר.
<שי סומך: זאת הייתה הכוונה המקורית.
<משה רפאלוביץ: דגים נכללים כאן באותו מפעל.
<נעה בן שבת: סעיף 247.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לוודא שכאשר אנחנו מדברים על היקף הפיקוח, גם התאגיד יהיה מחויב בהיקף הפיקוח שנקבע לגביו.
<נעה בן שבת: סעיף 249.
<נעה בן שבת: צריך להוסיף את המילה "יבואנים" לגבי הרישום במערכת הממוחשבת.
<נעה בן שבת: סעיף 261.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים לוודא אם לאור השינוי של ברירת המחדל נדרש תיקון בהוראת הסעיף.
<שי סומך: הסעיף הזה חל רק בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: אפילו לא בתקופת המעבר, אבל העובדים לא יהיו עובדי תאגיד.
<שי סומך: מדובר כאן בעובדי מפעלים.
<שי סומך: ברירת המחדל היא לגביהם.
<נעה בן שבת: סעיף 276.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוסיף את המלים "עם רכב ההובלה".
<נעה בן שבת: להתייצב בבדיקה עם רכב ההובלה.
<נעה בן שבת: סעיף 283(א)(11).
<נעה בן שבת: מדובר בעבירות שאנחנו מבקשים להוסיף.
<נעה בן שבת: יש לי כמה עבירות אותן אנחנו מבקשים להוסיף.
<נעה בן שבת: עבירה שהייתה בנוסח הכחול ונשמטה בסעיף 283(א)(11): "מנפיק תעודת משלוח למוצר בשר שלא כוללת את הפרטים הנדרשים בניגוד להוראות סעיף 211".
<נעה בן שבת: יש גם את סעיף 283(ב)(53), שזה במדרג הענישה הגבוה.
<נעה בן שבת: "מוכר או מחזיק לפי העניין בתקופת המעבר מוצר בשר שיוצר או שיובא בידי מי שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר בניגוד להוראות סעיף 272".
<נעה בן שבת: יש עוד עבירות שאנחנו מבקשים להכניס לנוסח במדרג הגבוה.
<נעה בן שבת: "לא מקיים את הוראות מנהל שירות המזון לפי סעיף 190".
<נעה בן שבת: אלה הוראות שהן חלק מחקיקת המזון והן אומרות איך להתייחס למוצר בשר, איך לטפל בו, לארוז אותו, לסמן אותו וכן הלאה.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף 283(ב): "לא מקיים את הוראות מנהל שירות המזון לפי סעיף 190" וגם בעיצום הכספי במדרג הגבוה בסעיף 288: "לא מקיים את הוראות מנהל שירות המזון לפי סעיף 190".
<נעה בן שבת: בסעיף 288 אנחנו מציעים להוסיף עוד עיצום כספי.
<נעה בן שבת: הוא קיים כעבירה אבל אין את המקבילה בעיצום הכספי ונוגע לאי וידוא קיום סימונים מסוימים לגבי משווקים.
<נעה בן שבת: "מוכר מזון ארוז מראש בלי שווידא קיומם של פרטי הסימון המפורטים בתוספת העשירית בנוגע להוראות סעיף 155".
<נעה בן שבת: עיצומים אחרים שנוגעים לסימון, יש לגביהם הוראות מיוחדות בסעיף 288(א).
<נעה בן שבת: סעיף 288(27).
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוריד משם את סעיף 162 שהוא סעיף מיותר.
<נעה בן שבת: יש עבירה על הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: בסעיף 283 אנחנו מבקשים שתי עבירות נוספות.
<נעה בן שבת: צריך לקבוע את המדרג.
<נעה בן שבת: זה בנוגע לתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: בתקופת המעבר יש חובה להגיע לבדיקת משנה של בשר עוף לאחר שחיטה וההצעה היא לקבוע עבירה "שאינו מגיע בתקופת המעבר לבדיקת משנה של בשר עוף לאחר שחיטה שהוא חייב בה בניגוד להוראות סעיף 255".
<נעה בן שבת: לגבי בדיקות משנה ארעיות, לגבי מי שפטור מבדיקות המשנה, לגבי ההגעה לבדיקות משנה אקראיות שהוא חייב בהן, "אינו מגיע בתקופת המעבר לבדיקות משנה אקראיות שזומן אליהן בניגוד להוראות סעיף 264(א)".
<נעה בן שבת: אתם ביקשתם להוסיף את העבירות האלה.
<נעה בן שבת: באיזה מדרג אתם רוצים לקבוע אותן?
<שי סומך: זה לשיקול דעת הוועדה.
<שי סומך: אנחנו בהתחלה לא חשבנו שצריכות להיות עבירות.
<נעה בן שבת: אם לא צריך, נשמיט אותן.
אלי אלאלוף: כן לכלול אותן או לא?
<שי סומך: אנחנו מלכתחילה לא חשבנו כך.
אלי אלאלוף: אתם לא רוצים, אז לא.
אלי אלאלוף: לא יזיק לנו פחות עונשים במדינה.
<משה רפאלוביץ: פחות עונשים זה דבר טוב, אבל אם קבעו כאן חובה כזאת, כדאי לשמור עליה.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים לא התכוון לכך.
אלי אלאלוף: זאת שאלה לגיטימית של נעה ומשרד המשפטים חוזר ואומר שלא צריך לנקוט בסנקציות, לא למעלה ולא למטה.
<נעה בן שבת: הסמכה שביקשתם לגבי רשויות מקומיות: "לצורך קביעה ראשונה של מספר המפקחים הווטרינריים בשווקים כאמור בסעיף 224(ב) לצורך הקמת המערכת הממוחשבת, תמציא הרשות המקומית לפי בקשת מנהל היחידה הווטרינרית לא יאוחר משישה חודשים מיום משלוח הבקשה את הנתונים המפורטים בפסקאות (1) ו-(4) להלן ככל שהם נמצאים ברשותה וככל שהם בידיה לגבי עסקים בהם משווק בשר בתחום שיפוטה לרבות עסקים המוכרים לרשות שאין להם רישיון עסק ותוך חלוקה לסוגי העסקים כפי שיפורט בבקשה: שם העסק.
<נעה בן שבת: שם בעליו של העסק ואם הוא חברה, מספרו ברשם החברות.
<נעה בן שבת: מענו של העסק.
<נעה בן שבת: מספרי הטלפון של העסק".
<נעה בן שבת: מתברר שזאת הייתה בקשה של משרד הבריאות כדי שתהיה לו תמונה של מספר העסקים, למרות שבהתחלה הייתה התלבטות האם דבר כזה נדרש ואין את המידע ממשרד הבריאות.
<נעה בן שבת: הוסכם שזה יינתן רק ככל שיש בידי הרשות המקומית נתונים כאלה.
<נעה בן שבת: סעיף 32מ.
<נעה בן שבת: אני רוצה להדגיש ששאלנו את השאלה הזאת ונענינו.
<נעה בן שבת: בסעיף 32מ משתמע שההכשרות הן על חשבון התאגיד גם לגבי עובדי הרשות המקומית שעוברים את ההכשרה.
<נעה בן שבת: רצינו לוודא שזאת הייתה כוונתכם.
<נעה בן שבת: כך משתמע מהנוסח עליו הוצבע.
<שרון גוטמן: חשבנו על הסעיפים הקודמים של העונשין ואנחנו כן רוצים שתהיה עבירה במדרג הגבוה.
<ענת מימון: על בדיקות המשנה?
<נעה בן שבת: סעיף 32מ, הכשרות של חשבון התאגיד.
<נעה בן שבת: גם לגבי עובדי הרשות המקומית?
<נעה בן שבת: נשאיר את זה ובינתיים אני אמשיך.
<נעה בן שבת: סעיף 32מב, המנהל רשאי להורות על תכנית ההכשרה וההשתלמויות.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שזה מובן מאליו אבל כיוון שרצו להדגיש את זה, תכנית ההכשרה וההשתלמויות יכולה להיות בין היתר לפי סוגי רופאים וטרינרים מפקחים במקומות התעסוקה שלהם בהתאם לסוגי מקומות התעסוקה ובהתאם לניסיון ולהכשרה אחרת שלהם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אפשר יהיה לתת להם למשל פטור מתכנית ההשתלמויות המלאה או חלקיות או אפילו פטור מלא.
<נעה בן שבת: סעיף 334.
<נעה בן שבת: יש כאן שינוי בנוסח.
<נעה בן שבת: סעיף 334(יזׂ).
<נעה בן שבת: "על אף האמור בסעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים כנוסחו בחוק זה, מי שמונה ערב יום הפרסום לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים שבתוספת הראשונה לחוק האמור, לא יידרש לעמוד בתנאי הכשירות שבפרט (ב)(2) לחלק א' לתוספת השנייה".
<נעה בן שבת: סעיף 31.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים שהתקנות הראשונות לפי סעיף 38(ב) לעניין ייחוס סגולה של חיזוק הגוף או אחד מאיבריו או מערכותיו בנושאים האלה, יובאו לאישור הוועדה בתוך 12 חודשים מיום הפרסום כדי שבאמת בתום 18 חודשים אפשר יהיה להספיק את תהליך האישור בוועדה וכך אפשר יהיה להתאים בין המועדים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, להקדים את מועד הבאת התקנות לדיון.
<ענת מימון: סעיף 330 מדבר על האגרות ויש סעיף קטן שקובע שסכומי האגרות יעודכנו.
<ענת מימון: לא נאמר שזה יפורסם או באתר או ברשומות וצריך להוסיף חובה לפרסם.
<ענת מימון: היכן אתם רוצים לפרסם את האגרות המעודכנות כל שנה?
<שי סומך: או באתר או ברשומות.
<ענת מימון: באתר.
אלי אלאלוף: באתר.
<נעה בן שבת: עוד בנושא האגרות.
<נעה בן שבת: מוצע לקבוע הוראה שסכומי האגרה יעוגלו, שסכום הקטן משקל אחד יעוגל לאגורה הקרובה.
<שי סומך: כאשר מדובר באגרות שנקובות באגורות, ההצעה היא שהאגרה תעוגל לאגורה הקרובה.
<שי סומך: לגבי שתי האגרות שנקובות באגורות, שזאת אגרה בשווקים בתקופת המעבר - - -
<נעה בן שבת: זה לא סכום הקטן משקל אלא סכום הנקוב באגורות יעוגל לאגורה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להעיר כמה הערות.
<נעה בן שבת: יש גם תיקונים עקיפים שמתבקשים בחוקים בהם מוזכרת פקודת בריאות הציבור (מזון) שתוכנה עכשיו מוחלף לחלוטין בחוק החדש הזה שלנו.
<נעה בן שבת: אחד מהם הוא חוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) התשמ"ב-1982 וגם בחוק בתי המשפט (נוסח משולב) התשמ"ד-1984.
<נעה בן שבת: שניהם נוגעים לבתי המשפט שבהם מתקיים הדיון בעבירות לפי החוק הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים לשנות את ההפניות, את פקודת בריאות הציבור (מזון) לחוק החדש.
<נעה בן שבת: חוק העבירות המינהליות.
<נעה בן שבת: הפקודה הנזכרת שם, האם אתם רוצים לעשות שם את התיקון או שצריך לבטל את ההוראות שמתייחסות שם לפקודה?
<זמר בלונדהיים: מבחינתנו זה צריך להימחק.
<זמר בלונדהיים: העבירות המינהליות היו בעידן שלא היו עיצומים כספיים ועכשיו יש עיצומים כספיים.
<זמר בלונדהיים: אם בעתיד יהיה צורך על מי שאינו עוסק וכולי, אפשר יהיה לתקן את זה אז.
<זמר בלונדהיים: כרגע זה יימחק.
<נעה בן שבת: עדכון חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה.
<נעה בן שבת: התברר שיש אפשרות להסמיך עובדים למפקחים לעניין החוק הזה.
<נעה בן שבת: השאלה אם הסמכות הזאת של מינוי מפקחים צריכה להיות ואם לא צריך בעקבות כך לתקן את ההסמכות של המפקחים אצלנו בחוק.
<אלי גורדון: הפקחים של הרשות מוסמכים מטעם משרד הבריאות אבל לא מפקודת בריאות הציבור (מזון) אלא מפקודת העם, לפחות מה שאנחנו יודעים.
<אלי גורדון: מכיוון שהחוק החדש מתמקד בעיקרו בתחום פיקוח על המזון, אין לנו כוונה להסמיך אותם לכך ולכן אנחנו מציעים למחוק את זה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו נתקן אתה חוק הזה באופן שימחק את האזכור של הפקודה.
<נעה בן שבת: חוק תכנון משק החלב.
<נעה בן שבת: זאת השפעה נוסחית.
<נעה בן שבת: גם הנושא של חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים שם על חומר שנחשב חומר מסכן, אם הוא לא עומד בחובות הסימון שנקבעו לפי הפקודה ובחזקתו - - -
מאיר כהן: זה רק נוסח.
<נעה בן שבת: זה נוסח כי אנחנו מעבירים מפקודה לפקודה אבל יש לזה משמעות משמעותית להוראה.
<נעה בן שבת: זה אומר שכל מי שלא עומד בחובות הסימון לפי הפקודה, מוצר שלא עומד בתנאי הסימון, נחשב חומר מסכן לעניין הפקודה הזאת ויש לזה משמעות מאוד מרחיקת לכת.
<נעה בן שבת: בחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, זה משהו יותר נוסחי ואנחנו מציעים להישאר עם זה.
<נעה בן שבת: רציתם לומר משהו לגבי סעיף המטרה.
<זמר בלונדהיים: סעיף המטרה.
<זמר בלונדהיים: בדיונים שהיו הוסף הנושא של לוודא היצע מזון וזה היה בסיפא של הסעיף.
<זמר בלונדהיים: בדיוני הוועדה הוחלט להוסיף אזכור שאחת המטרות או הכול הוא כדי גם להגביר היצע מזון מוזל וזה התקבל והוסף אבל בנוסח העבירו את זה, וכך זה הוקרא, לרישא של הסעיף.
<זמר בלונדהיים: זה הופך להיות כאילו יוקר המחיה הוא חזות הכול ובחוק הזה לטעמנו הבריאות וההגנה על הציבור הם חזות הכול וכמובן עושים את זה בהתחשב ביוקר המחיה.
<זמר בלונדהיים: לכן אנחנו מציעים להשאיר את הנוסח כמוש הוא אלא להוריד אותו בחזרה לסוף של הסעיף כמו שהיה במקור.
אלי אלאלוף: תמיד אמרנו שקודם כל בריאות הציבור.
<נעה בן שבת: זה יחזור לנוסח המקורי.
<נעה בן שבת: פשוט הנסחית הציעה להקדים עם הנושא הזה, אבל אם אתם רוצים להשאיר אותו בסוף הסעיף, בסדר.
<זמר בלונדהיים: לא לשנות את המלים אלא רק את הסדר.
<אלי גורדון: אפשר לשים מטרה מספר שלוש כראשונה כי היא למעשה הכי רוחבית.
<אלי גורדון: היא מדברת על קביעת המון מידה לעניין בטיחות ותקינות מזון, לרבות אופן הפיקוח וההסדרה ואחרי כן את זה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנישאר עם הנוסח הקודם כי אחר כך תחזירו אותנו לעוד דיון, לא שזה לא נעים, אבל.
<נעה בן שבת: היו עוד הערות לגבי זכויות עובדים ואני מחכה שהם יגיעו עם הסיכומים שלהם.
<נעה בן שבת: אנחנו לא רוצים לגעת בנושא הזה.
<נעה בן שבת: האוצר בתיאום עם ההסתדרות.
<נעה בן שבת: הנה.
<אבשלום דולב: אני רוצה להפנות את הוועדה לסעיף 269 בו לא תוקן מה שתוקן בסעיף 243.
<אבשלום דולב: בגבייה הישירה לרשות מקומית.
<אבשלום דולב: כתוב: "בעל היתר הפעלה שקיבל פטור מבדיקות משנה".
אלי אלאלוף: זה בין ההערות שקראנו?
<אבשלום דולב: לא קראתם ולכן אני רוצה להעלות את זה.
אלי אלאלוף: אני לא דן.
<אבשלום דולב: אבל יש כאן טעות.
אלי אלאלוף: זאת בעיה שלנו.
אלי אלאלוף: אני לא דן בזה.
אלי אלאלוף: לא מוסיף סעיפים.
<אבשלום דולב: תהיה כאן גבייה כפולה.
<אבי שפירא: כתוצאה מהעברת עובדים לתאגיד בחלקיות משרה יכול להיווצר מצב שבו עובד נשאר או בתאגיד או ברשות המקומית באופן נמוך משליש משרה.
<אבי שפירא: יש הנחיה שאומרת שאם עובד מועסק בפחות משליש משרה, הוא לא זכאי, הוא לא מגיע לתנאי סף לפנסיה תקציבית.
<אבי שפירא: הנושא הזה איננו מובהר דיו בסעיפים (11) ו-ׁ(12).
<אבי שפירא: כלומר, הכול על סמך ההסכמות העקרוניות עליהן דובר.
<אבי שפירא: אנחנו מבקשים שהנושא הזה יבוא לידי ביטוי בסעיפים טז(11) ו-(12) בצורה ברורה.
<אבי שפירא: זה נושא שהוא מאוד מאוד חשוב כדי שלא ייווצר מצב שאנשים שהיו זכאים, עובדים ותיקים שעבדו למשל בארבעים אחוזי משרה, יפוצלו עכשיו לפעמיים עשרים אחוזים, ופתאום ימצאו את עצמם לא זכאים לפנסיה תקציבית.
<נעה בן שבת: איך יפתרו את זה?
<נעה בן שבת: יש לכם פתרון לזה?
<אבי שפירא: יש הצעה.
אלי אלאלוף: משרד האוצר.
<אורי אפלבום: מבחינתנו ההתחייבות שלנו לשמור על תנאי העסקה מכסה מצב כזה ואם תהיה בעיה עם עובד ספציפי, אנחנו נדאג שיהיה לו לפחות שליש משרה או ברשות המקומית או בתאגיד.
מאיר כהן: איך תדאג?
מאיר כהן: תיתן שיפוי לרשות?
<אורי אפלבום: לא צריך שיפוי.
<אורי אפלבום: פשוט צריך שיהיה לו לפחות שליש משרה.
מאיר כהן: אין לו.
מאיר כהן: אני ראש עיר ואני רוצה להעסיק אותו בעשרים אחוזים.
מאיר כהן: אתה יכול לכפות עלי להעסיק אותו בשליש משרה?
<אורי אפלבום: יהיה צריך להעסיק אותו בשליש.
<אורי אפלבום: לא תהיה ברירה.
<נעה בן שבת: אתה מתכוון לתאגיד.
<נעה בן שבת: התאגיד יצטרך לקחת על עצמו.
מאיר כהן: הוא לא עובר לתאגיד.
מאיר כהן: הוא נשאר אצלי.
מאיר כהן: התאגיד לקח אותו בשמונים אחוזים.
<אורי אפלבום: אני אבדוק.
אלי אלאלוף: ההתחייבות המשמעותית היא לשמור על כל התנאים של העובד.
אלי אלאלוף: היכן שהתנאים לא ניתנים מסיבות בירוקרטיות או משפטיות, האוצר ייתן את השיפוי הנדרש.
<אורי אפלבום: התאגיד.
<אורי אפלבום: זה לא עניין של שיפוי.
<אורי אפלבום: אנחנו אמרנו בחוק הזה שחוק הגמלאות יחול על התאגיד.
<אורי אפלבום: זאת אומרת, עובד שהוא כבר בפנסיה תקציבית והוא עובר לתאגיד, הוא עובר עם הזכות שלו לתקציבית בתאגיד.
<אורי אפלבום: אם התאגיד יעסיק אותו לפחות בשליש משרה, הזכות תישמר לו.
מאיר כהן: ואם הוא לא יעסיק אותו?
<אורי אפלבום: התאגיד מתחייב להעסיק אותו לפחות בשליש משרה.
<משה רפאלוביץ: זה לא פותר את הבעיה.
<אבי שפירא: זה עדיין לא פותר.
<אבי שפירא: אם למשל ייקבע שהפיקוח בשווקים שאותו הוא אמור לעשות הוא רק עשרים אחוזים?
<נעה בן שבת: אם הוא נשאר ברשות, לא נוגעים בו.
<נעה בן שבת: הסעיף מדבר רק על מצב שהעובדים עוברים ואז אומרים שאם הם עוברים, אנחנו מתחייבים שהיקף ההעסקה יהיה כפי שנדרש אבל לא פחות משלושים אחוזים.
<משה רפאלוביץ: ברשותך, אדוני, אני רוצה לחדד.
אלי אלאלוף: הצלצול הפריע לנעה.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתחזרי עליו ותקשיבו חברים מהאוצר.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, אתה אומר שכאשר הם עוברים לתאגיד, אתם מתחייבים, אתם אומרים שהיקף המשרה ייקבע על ידי מנהל שירות המזון, מנהל היחידה הווטרינרית או מנהל השירותים הווטרינריים אבל ההיקף הזה - - -
<אורי אפלבום: אם הוא יהיה פחות משליש, התאגיד יעסיק בשליש.
אלי אלאלוף: הוא מתחייב לשליש בתאגיד.
<אורי אפלבום: היקף ההעסקה בפועל היה פחות משליש.
<אורי אפלבום: אלה רק אלה שבפנסיה תקציבית.
אלי אלאלוף: נאמרו כאן דברים ויש לי הרגשה שבתוכם נמצאת התשובה.
אלי אלאלוף: אם הוא לא עובר, הוא ממשיך בתנאים שלו ברשות ואין בעיה.
אלי אלאלוף: במידה והוא עובר לתאגיד, התאגיד יתחייב להעסיק אותו בשליש משרה כדי לשמור לו על כל תנאיו ושלום על ישראל.
<משה רפאלוביץ: אני אסביר היכן הבעיה.
<משה רפאלוביץ: מה שאדוני אמר, זה נכון.
<משה רפאלוביץ: ההצעה של האוצר היא הגונה אלא שיש בעיה אחת שצריך לפתור אותה.
<משה רפאלוביץ: ניקח לדוגמה רופא שעובד בחמישים אחוזי משרה ועכשיו מתפצל לשלושים ועשרים אחוזים.
<משה רפאלוביץ: השלושים אחוזי משרה שהתאגיד יקלוט אותו, באמת הוא יקבל שם את הפנסיה שלו אבל הרשות לא תהיה רשאית לשלם לו את הפנסיה שלו על העשרים אחוזים שנשארו.
<משה רפאלוביץ: זאת הבעיה היחידה שנשארה.
<אבי שפירא: ואז הוא נפגע ולא מקבל את אותם חמישים אחוזי פנסיה.
<משה רפאלוביץ: מדובר על רופא ותיק.
<משה רפאלוביץ: מי שזכאי לפנסיה, זה מי שהתחיל לפני 1999 ואין לו בכלל צבירה.
מאיר כהן: אם אפשר, אני פונה לאנשי השלטון המקומי, מה הפתרון שלכם למצב כזה?
מאיר כהן: האוצר מתחייב להעסיק אותו בשליש.
אלי אלאלוף: באותם תנאים כולל התנאי שחייב בשליש לפחות כדי לקבל פנסיה תקציבית.
<עינת פלינט: אנחנו נעלה את זה בפני אנשי יחסי העבודה שלנו.
<עינת פלינט: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שתהיה אבטלה סמויה בעקבות כך שהרשות תצטרך להעסיק את אותו וטרינר בשלושים אחוזים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על העברת עובדים שתתחיל החל מעוד שש שנים?
אלי אלאלוף: למה לא בתקנות נכניס את זה?
<משה רפאלוביץ: היינו מבקשים אדוני שייקבע שמשרה שמפוצלת, שום צד שלה לא יהיה פחות משלושים אחוזי משרה לעובדים שזכאים לפנסיה תקציבית.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מאוד טוב.
<משה רפאלוביץ: אלה עובדים מעטים.
אלי אלאלוף: תקנו את זה בהתאם.
<ענת מימון: אז לא משנה אם זה ברשות או בתאגיד.
<נעה בן שבת: זה רק לגבי עובד שעובר.
<משה רפאלוביץ: לגבי עובד שעובר ושיש לו פנסיה תקציבית.
<עלי בינג: צריך להבהיר שזה רק לגבי עובד שמבוטח בפנסיה תקציבית.
<נעה בן שבת: יש עוד תיקון אחד לגבי זה שהקביעה של היקף המשרה, היה כתוב, כפי שיקבע מנהל היחידה הווטרינרית או מנהל השירותים הווטרינריים.
<נעה בן שבת: היקף המשרה ייקבע על ידי מנהל השירותים הווטרינריים ומנהל היחידה הווטרינרית ודובר על כך שאם מדובר בפיקוח במפעלים שהיה כבר קודם מאוד מאורגן ומסודר, ההיקף יהיה לפי מה שהוא עשה קודם.
<נעה בן שבת: עוד הוראה.
<נעה בן שבת: דובר על כך שהעובד לא יקבל יותר ממה שהוא היה מקבל קודם.