GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה רפאלוביץ: יש אגרה חוץ מפעלית שכל מפעל משלם אותה עבור כל התוצרת שהוא הוציא.
<משה רפאלוביץ: מחלקים אותה לרשויות לפי שיעור התושבים.
<משה רפאלוביץ: אלה המפעלים הפטורים.
<משה רפאלוביץ: לעומתם יש מפעלים שנקרא להם לא פטורים, כל המפעלים האחרים.
<משה רפאלוביץ: אלה מפעלים או יבואנים שהם לא פטורים.
<משה רפאלוביץ: אני מציע שגם הם ישלמו עבור בדיקת המשנה פעם אחת.
<משה רפאלוביץ: אם משולם על ידי המקור, ישולם רק פעם אחת ואנחנו מבטיחים כך שלא יהיה תשלום כפול.
<משה רפאלוביץ: התשלום הכפול הוא לא אינטרס של אף אחד כאן, וגם לא שלנו כרשויות מקומיות.
<משה רפאלוביץ: אם ייקחו את זה בנקודת המוצא, פעם אחת ישלם גם אם יש הובלה ביניים או משהו שהוא כן יחויב, זה יפתור את כל הבעיה.
<משה רפאלוביץ: גם אלה ישלמו את אותה אגרה.
<משה רפאלוביץ: אפשר לעשות אגרה אחת, שיעור תושבים אחד, זה יפשט מאוד את כל העניין.
<אפרת אביאני: במהות אתה צודק אבל בשורה התחתונה אין הבדל.
<אפרת אביאני: אנחנו חייבים לזכור על מה משולמת האגרה.
<אפרת אביאני: האגרה משולמת על ידי אלה שלא פטורים מבדיקות משנה והיא משולמת בעד בדיקת המשנה.
<אפרת אביאני: אנחנו לא יכולים לנתק את הקשר בין הבדיקה לבין האגרה.
<אפרת אביאני: גם האגרה החוץ מפעלית, כפי שאתה אמרת, האגרה משולמת בעד משהו.
<אפרת אביאני: המשהו הזה הוא הפיקוח הווטרינרי שהרשויות המקומיות ימשיכו לבצע בשווקים.
<אפרת אביאני: חייב להיות קשר בין השירות שנותנים, שזה יכול להיות או בדיקות משנה או בדיקות בשווקים, לבין האגרה.
<אפרת אביאני: אי אפשר לנתק את זה.
<משה רפאלוביץ: כדי לפשט את העניין.
<משה רפאלוביץ: יש את העניין של אגרת שווקים וכל המפעלים, אלה הפטורים והלא פטורים, ישלמו אגרת שווקים ואלה שלא פטורים ימשיכו לבוא לבדיקות המשנה בלי קשר לאגרה.
<אפרת אביאני: החוק חייב לפחות להיות אמיתי.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, אנחנו לא יכולים לשחק את המשחק הזה גם בתוך החוק.
<אפרת אביאני: החוק קובע אגרה והאגרה היא בעד בדיקה.
<אפרת אביאני: אנחנו מבינים שבסוף השורה התחתונה היא שהאגרה צריכה להגיע, אבל אי אפשר שהחוק ישתף פעולה.
אלי אלאלוף: אני לא הבנתי מה רע בזה.
אלי אלאלוף: אם אנחנו קובעים את האגרה ברגע שהמוצר אמור לצאת מהמפעל או אחרי הייצור שלו, בלאו הכי אמרנו שזה תשלום חד פעמי.
<משה רפאלוביץ: כך מבטיחים שזה חד פעמי.
אלי אלאלוף: אחר כך יש את החלוקה הבין יישובית.
<משה רפאלוביץ: זה פשוט.
<אפרת אביאני: הנוסח לא מונע את זה.
<אפרת אביאני: הנוסח מאפשר את מה שדוקטור רפאלוביץ אומר.
<אפרת אביאני: הוא מאפשר תשלום מראש וחלוקה לפי שיעור התושבים.
<אפרת אביאני: פשוט החוק עצמו אומר שפעם אחת זאת בדיקה בעד בדיקת משנה ופעם אחת זאת אגרה בעד בדיקה בשווקים.
<משה רפאלוביץ: אנחנו משנים את הנוסח.
<אפרת אביאני: לא צריך לשנות את הנוסח.
<אפרת אביאני: תוכל לעשות את זה גם עם הנוסח הזה.
<משה רפאלוביץ: אני מציע לשנות את הנוסח.
<משה רפאלוביץ: בואו ניתן לכולם לשלם אגרת שווקים.
<משה רפאלוביץ: זה עושה את העסק הרבה יותר פשוט.
<משה רפאלוביץ: חייב או לא חייב, פטור או לא פטור – כולם ישלמו אגרה חוץ מפעלית.
<אסף בריל: מי יפרסם כמה עופות המוביל הזה הוביל בחודש בישראל?
<מירה סלומון: דוקטור רפאלוביץ הציע כאן שתי חלופות שונות.
<מירה סלומון: בחלופה הראשונה הוא התייחס לא בעד מה משולמת האגרה אלא מי אמור לשלם אותה.
<מירה סלומון: הוא אמר – במידה רבה, אגב, זה מזכיר את ההוראה בתקופת הקבע – שמי שישלם את האגרה ולא משנה איזה בדיקות משנה ומה יבוצע בדרך, זה מי שנמצא בנקודת ההתחלה, זה היבואן או היצרן וזאת חלופה מספר אחת שתהיה וזה בסדר כי זה עדיין בגין בדיקות המשנה שיבוצעו.
<מירה סלומון: זה בדיוק הרעיון של האחריות.
<מירה סלומון: החלופה השנייה שהוצעה כאן - ואני נוטה להצטרף לדבריה של היועצת המשפטית של משרד החקלאות, אם כי לדוקטור רפאלוביץ יש תימוכין דווקא היועץ המשפטי של משרד המשפטים, עורך דין סומך - אומרת שאני אקרא לאגרה אגרה בגין פעילות בשווקים.
<משה רפאלוביץ: חוץ מפעלית.
<מירה סלומון: השווקים מוגדרים כהובלה וגם נקודות קצה.
<מירה סלומון: אני אקרא לה בגין בדיקה בשווקים, גם אלה שצריכים להגיע לבדיקות משנה באופן מלא, גם אלה שצריכים להגיע לבדיקות משנה באופן אקראי ישלמו את האגרה הזאת שנקראת אגרת פיקוח בשווקים ואז אני לא מייצר הבחנה לעניין תשלום האגרה אלא אני רק מייצר הבחנה לעניין מי יעשה יותר בהובלה ומי יעשה פחות בהובלה.
<משה רפאלוביץ: בדיקת המשנה תהיה בחינם.
<משה רפאלוביץ: היא תהיה חלק מהשירות.
<מירה סלומון: אם הבנתי נכון את הצעתו של שי.
<שי סומך: זאת למעשה הרחבה של ההסכם המשולש.
<שי סומך: עשינו שני דברים, עיגנו את ההסכם המשולש והרחבנו את האגרה לעוד שניים, יבואנים ויצרנים, שהיום לא משלמים.
<שי סומך: עכשיו להכניס גם את הדגים, נכון?
<שי סומך: זאת המשמעות?
<מירה סלומון: זה לא מה שאמרנו.
<מירה סלומון: אמרנו יבואן ויצרן של בשר עוף.
<מירה סלומון: לא אמרנו כל יבואן וכל יצרן שהוא.
<ענת מימון: למה הנוסח כפי שהוא היום סותר את מה שאתם אומרים?
<ענת מימון: למה אתם חוששים שהנוסח ימנע את ההסדר הזה.
<משה רפאלוביץ: מה שצריך עכשיו לעשות זה לגבות אגרה מכל אדם שנוסע עם חמישה קילוגרם עוף והוא צריך לבוא עם כסף מזומן ולשלם על זה.
<משה רפאלוביץ: זה כמעט בלתי אפשרי למובילים.
<מירה סלומון: זה מתחבר למה שנאמר על ידי התעשייה.
<שי סומך: מוביל שלא עשה בדיקת משנה, איך הוא יעשה?
<משה רפאלוביץ: מוביל שחייב בדיקת משנה, אני מציע לנתק את המושג בדיקת משנה.
<אפרת אביאני: דוקטור רפאלוביץ, זה מה שאתם עושים היום.
<אפרת אביאני: החובה לשלם עבור בדיקות משנה מוטלת על המוביל.
<משה רפאלוביץ: אבל כשאומרים בדיקות אזוריות, הדבר הזה הוא בלתי אפשרי.
<אפרת אביאני: תקראו בחוק העזר.
<אפרת אביאני: בכל חוק עזר כתוב משהו אחר.
<אפרת אביאני: פעם זה כך ופעם זה כך.
<משה רפאלוביץ: אבל עכשיו אנחנו עוברים לחוק חדש.
<אפרת אביאני: זה על המוביל.
<מירה סלומון: הסיכום היה לעגן את ההסכם המשולש וההסכם המשולש מדבר על משחטות.
<מירה סלומון: את צודקת שיש שונות בין חוקי העזר, אבל שוב, אם אנחנו אמרנו שאנחנו רוצים לייצר הסדר כלל ארצי אחיד - - -
<שי סומך: אנחנו לא רוצים.
<שי סומך: בעוד ארבע שנים.
<מירה סלומון: למשך תקופת הביניים.
<מירה סלומון: לא באופן כללי.
<מירה סלומון: לא לנצח.
<שי סומך: לא אמרנו.
<אפרת אביאני: בואו נסכם.
<אפרת אביאני: הנוסח הזה נותן את מה שמרכז השלטון המקומי ביקש לגבי תקופת המעבר.
<אפרת אביאני: אין שום מניעה לעשות את הגבייה בהתארגנות של הרשויות המקומיות.
<אפרת אביאני: הנוסח הזה מאפשר לעשות את הגבייה הזאת גם של בדיקות המשנה וגם של הפיקוח הווטרינרי בשווקים.
<אפרת אביאני: זה הסיכום.
<אפרת אביאני: אתם הסכמתם לנוסח הזה.
<מירה סלומון: לא אני העליתי את ההערה אלא רק הסברתי מה היו החלופות.
<משה רפאלוביץ: זה יסבך את המובילים.
<משה רפאלוביץ: חבל.
<אסף בריל: זה או לגבות מעשר משחטות או לגבות מהמובילים.
אלי אלאלוף: תרשו לי להחליט למרות שיש לי ידע חלקי.
אלי אלאלוף: היות וזאת תקופת מעבר, הבסיס הוא לא לשנות כרגע את הנהלים בתקופת המעבר.
אלי אלאלוף: נמשיך לחיות אתם.
אלי אלאלוף: השינוי יהיה עם כניסת החוק לתוקף ולכן כרגע לא משנים.
<משה רפאלוביץ: אם אתה מרשה לי, אני חושב שזה מסבך את החיים אדוני לאנשים בחוץ שעובדים בזה.
<משה רפאלוביץ: אפשר לפשט בלי להנציח את זה.
אלי אלאלוף: אם אתם רואים שזה מסובך, תחזרו.
אלי אלאלוף: אני לא נבהל משינוי חוק.
<שי סומך: ברגע האחרון לא מגיעים עם רפורמה כזאת.
<ענת מימון: 269.
<ענת מימון: תשלום אגרה בידי מי שפטור מחובת הגעה לבדיקות משנה או מי שחייב בהגעה לבדיקות משנה אקראיות בעל היתר הפעלה שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות כאמור בסעיף 257, ומפעל או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה, ישלם לרשות המקומית אגרה מדי חודש בעד פיקוח וטרינרי שיבצעו הרשויות המקומיות בשווקים.
<ענת מימון: הכוונה למפעל של יצרן בשר?
<שי סומך: גם וגם.
<שי סומך: בסעיף ההגדרות יש הגדרה.
<שי סומך: בסעיף 254.
<ענת מימון: אם כן, לא צריך את המעילה "ומפעל", אם אתה אומר שממילא זה נכנס בבעל היתר הפעלה.
<ענת מימון: גם לא את היבואן.
<שי סומך: את היבואן צריך.
<שי סומך: הוא בהגדרה.
<שי סומך: בעל היתר הפעלה שקיבל פטור מבדיקות משנה כאמור בסעיף 257.
<שי סומך: צריך לכתוב את ההגדרה.
<שי סומך: בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור.
<אילן בלומנפלד: אני לא מבין את התיקון.
<אילן בלומנפלד: העיקרון הוא שבשר עוף נכנס למשחטה ויוצא מהמשחטה.
<אילן בלומנפלד: הוא יכול לצאת לשווקים והוא יכול לצאת למפעל מוצרים.
<אילן בלומנפלד: משלמים פעם אחת ביציאה מהמשחטה.
<אילן בלומנפלד: רק המשחטה משלמת או היבואן?
<אילן בלומנפלד: אם אני לוקח דוגמה אותה אנחנו אוהבים לתת כאן את זוגלובק, לזוגלובק יש משחטה ויש לה מפעל מוצרים.
<אילן בלומנפלד: לא שניהם משלמים אלא המשחטה משלמת פעם אחת עבור כל הטונז'.
<שי סומך: תסתכל על סעיף 254.
<שי סומך: ההגדרה השנייה היא בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה, וזה אחד מאלה.
<שי סומך: או זה או זה.
<אילן בלומנפלד: אני מסתכל ולכן ההערה כאן היא נכונה.
<אילן בלומנפלד: את המילה "מפעל" צריך למחוק.
<אילן בלומנפלד: מעולה.
<ענת מימון: סכום האגרה החודשית יהיה מכפלה של 0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של מוצר בשר שיוצר בידי בעל היתר ההפעלה או היבואן, לפי העניין, ושווק בכלל הרשויות המקומיות בישראל באותו חודש כפול שיעור התושבים.
<ענת מימון: לעניין זה, "שיעור התושבים" - כהגדרתו בסעיף 268(ב).
<אילן בלומנפלד: בסעיף קטן (ב), לאחר המילה "מוצר בשר" צריך לכתוב לאחר שחיטתו, בדיוק כמו שכתוב בסעיף 268.
<אילן בלומנפלד: שזה יהיה ברור שזה לאחר השחיטה.
<מירה סלומון: אני מצטערת אדוני שאני בכל זאת חוזרת שוב ל-268(א).
<מירה סלומון: אני עושה את זה לא בגלל שאני לא מקבלת את מה שאומר אדוני שבתקופת המעבר מקבעים את מה שהיה, אלא בגלל שאני מקבלת את מה שאומר אדוני.
<מירה סלומון: בתקופת הביניים, בתקופת המעבר, צריך לצלם את המצב הקיים היום כמו שאמר עורך דין בלומנפלד שהתייחס לזובלובק, שהתייחס למשחטות של עופות.
<מירה סלומון: מי שמשלם היום את האגרה בטח על פי ההסכם המשולש, אלה היבואנים והיצרנים ובאופן ספציפי המשחטות.
<מירה סלומון: לשנות את זה למובילים שהם לפעמים מובילים קטנים, שזה לרדוף אחרי כל מיני אנשים שאנחנו לא יודעים מי הם ומה הם, במיוחד כאשר ההגדרה של מוביל לא הייתה עד עכשיו בפרק הזה, זה לא צילום של המצב הקיים אלא זה שינוי של המצב הקיים.
<מירה סלומון: התעשייה אמרה את זה בעצמה עת נבהלה ושאלה האם המוביל עכשיו צריך לשלם.
<מירה סלומון: היום המשחטות משלמות את האגרה בגין בדיקות המשנה שיבוצעו בהמשך.
אלי אלאלוף: אני מודיע לכם שמה שתגיד עכשיו אפרת, זה סוף פסוק.
<אילן בלומנפלד: יכול להיות שדעתי כדעתה של אפרת.
<אילן בלומנפלד: סעף 268, שימו לב, מדבר על אגרה בעד בדיקת משנה של בשר עוף לאחר שחיטה למי שאינו פטור.
<אילן בלומנפלד: למשחטות שהיום נמצאות בהסדר המשולש, אם אני מבין נכון, סרחיו - - -
<מירה סלומון: לא, למי שפטור, ב-268(א).
<אילן בלומנפלד: לא.
<אילן בלומנפלד: למי שפטור, זה 269.
<אילן בלומנפלד: מי שפטור, אלה המשחטות, זה 269 ולכן 268, אם אנחנו רוצים לעשות את התיקון שאת מבקשת, זה אומר שאנחנו צריכים לשלם פעמיים.
<רוית ארבל: יש לי שאלה.
<רוית ארבל: בתקופת המעבר אין בדיקות בשווקים?
<אילן בלומנפלד: יש.
<אפרת אביאני: יש בדיקות בשווקים על ידי הרשויות המקומיות.
<ינון יוני: כמו שמתבצע היום.
<רוית ארבל: עבור זה משולמת האגרה, כולל המפעל שפטור.
<אפרת אביאני: אני רוצה לחדד את ההבחנה בין צילום של המצב הקיים לצילום של המצב המשפטי הקיים.
<אפרת אביאני: המצב הקיים, מה שתגידו, אני יכולה לקבל כי אין לי מושג ואתם יודעים יותר טוב ממני מה קורה בשטח.
<אפרת אביאני: המצב המשפטי הקיים הוא גם מאוד מבולגן אבל מדברים בעיקר על המוביל.
<אפרת אביאני: מה שחשוב זה המצב המשפטי החדש.
<אפרת אביאני: נקודת המוצא היא שהחובה בתקופת המעבר להביא לבדיקות משנה מוטלת על המוביל.
<אפרת אביאני: לכן זה רק הגיוני שהאגרה צריכה להיגבות מהמוביל.
<משה רפאלוביץ: המשמעות של זה היא שזה לא יאפשר בדיקות אזוריות.
<אפרת אביאני: כבר אמרתי למירה שלדעתי זה כן יכול לאפשר אבל אנחנו מוכנים לדבר על זה אחר כך.
<משה רפאלוביץ: אני מציע שנעשה על זה שיחה.
<משה רפאלוביץ: זה לא מאפשר את הבדיקות האזוריות.
<משה רפאלוביץ: אם הוא נבדק בראשון והולך לגבעתיים, מי ידע איפה הבשר ומי ישלם עליו?
<ינון יוני: אתם יכולים להתארגן אחרת.
<משה רפאלוביץ: זה לא עובד.
<שחר פרלמוטר: אני לא מבין את לאחר השחיטה.
<שחר פרלמוטר: אפשר שוב להסביר?
<נעה בן שבת: בדיקות המשנה שנקבעו בתחילת הסימן הזה, אלה בדיקות המשנה של בשר עוף לאחר שחיטה ולכן זה כאן.
<שחר פרלמוטר: אבל זה ב-268.
<שחר פרלמוטר: ב-269.
<שי סומך: גם בשר בקר נשחט.
<רוית ארבל: למה 269(ב) מתייחס להיתר הפעלה?
<ינון יוני: רק הם יכולים לקבל פטור.
<אילן בלומנפלד: השאלה שלה במקום.
<אילן בלומנפלד: כי רק בעל היתר הפעלה לפי החוק הזה יהיה פטור.
<אילן בלומנפלד: בית מטבחיים תעשייתי פטור מכוח חוק אחר ולא מכוח החוק הזה ואז הוא לא משלם.
<רוית ארבל: אבל בעל רישיון ייצור לצורך העניין פטור מבדיקות משנה בתקופת הביניים, זכאי לפטור מבדיקות משנה.
<אפרת אביאני: לא קובעים לו שום חובה.
<אפרת אביאני: את רוצה להכניס אותו?
<רוית ארבל: אנחנו לא רוצים.
<רוית ארבל: היא לא הכניסה את זה בסוגריים המרובעות.
אלי אלאלוף: אתם שמים לב שנתקענו בזה?
אלי אלאלוף: ביקשתי שתסכמו בלשכה המשפטית ומה שתסכמו, זה יהיה.
אלי אלאלוף: יש גבול כמה אפשר לטחון מים.
<ענת מימון: 270.
<ענת מימון: סירוב להנפיק תעודה וטרינרית בשל אי תשלום אגרה רופא וטרינר כאמור בסעיף 257(1)(א) לא ינפיק תעודה וטרינרית לבעל היתר הפעלה שקיבל אישור על מתן פטור מבדיקות משנה מלאות ולבעל היתר הפעלה כאמור בפסקה (1) להגדרה "מפעל או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה", אם הם לא שילמו את האגרה לפי סימן משנה זה בתוך 14 ימים מתום החודש האמור בסעיף 269(א).
<נעה בן שבת: זה משהו שמתגלגל אתו.
<נעה בן שבת: אם יש לו חוב מאיזשהו חודש מלפני מאה שנים, עדיין לא ינפיקו לו את התעודה.
<נעה בן שבת: המערכת כל הזמן מנכה את החובות שלו.
<רוני סורקיס: בחלק מהמקומות משלמים שוטף פלוס והנהלת החשבונות שלהם לא כזאת.
<ענת מימון: 271.
<ענת מימון: היעזרו בגוף אחר לשם גביית האגרה עד יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי בשווקים, רשות מקומית רשאית להסתייע בגוף אחר לצורך גביית האגרה.
<ענת מימון: מיום תחילתו של הפיקוח הארצי בשווקים, רשות מקומית רשאית להיעזר רק בתאגיד לצורך גביית האגרה.
<נעה בן שבת: היא בעצם לא נעזרת.
<נעה בן שבת: זאת לא אמירה נכונה.
<נעה בן שבת: היא לא נעזרת בתאגיד כדי לגבות.
<נעה בן שבת: התאגיד גובה ומתוך הכספים הוא מעביר לרשות המקומית.
<אפרת אביאני: אבל זאת אגרה שמשולמת לה.
<נעה בן שבת: אז מה אם זאת אגרה שמשולמת לה?
<נעה בן שבת: את מדברת רק על תקופת המעבר?
<נעה בן שבת: רק בתקופת המעבר?
<נעה בן שבת: אולי צריך להבהיר.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להבין איך זה שבתוך תקופת המעבר, כאשר ההוראות עדיין לא נכנסות לתוקף, בכל זאת הפיקוח בשווקים נכנס לתוקף.
<שי סומך: קודם כל, יש לי נוסח חדש ל-261.
<שי סומך: לעיריות יש סמכות חובה בפקודת העיריות לפקח בשווקים.
<שי סומך: היום זה התפקיד שלהן.
<שי סומך: האגרה היא עבור הפיקוח שהעיריות צריכות לעשות בשווקים.
<נעה בן שבת: אבל זה פיקוח וטרינרי ארצי בשווקים.
<שי סומך: אני אקריא את הסעיף החדש.
<מירה סלומון: זה מחליף את סעיף קטן (ב).
<שי סומך: גם את (א).
<שי סומך: זה רק לגבי המועד.
<שי סומך: אני אקריא את כל הסעיף.
<שי סומך: 271.
<שי סומך: היעזרות בגוף אחר לשם גביית האגרה עד המועד שבו התאגיד יגבה אגרות כאמור בסעיף 334(ב)(2), רשות מקומית רשאית להסתייע בגוף אחר לצורך גביית האגרה.
<שי סומך: מהמועד שבו התאגיד יגבה אגרות כאמור סעיף 334(ב)(2) רשות מקומית רשאית להיעזר רק בתאגיד לצורך גביית האגרה.
<שי סומך: אני אסביר את זה במלים פשוטות.
<שי סומך: לשרים תהיה אפשרות לקבוע שלפני ארבע שנים התאגיד יוכל לגבות אגרות.
<שי סומך: ברגע שתהיה קביעה כזאת, הרשויות המקומיות יהיו חייבות להיעזר רק בתאגיד לצורך גביית האגרה.
<שי סומך: כשנגיע לסעיף 334, תראו את הסעיף הזה.
<שי סומך: הקביעה הזאת יכולה להיות רק מתום שנתיים מיום שהתאגיד יתחיל.
<נעה בן שבת: גוף כאמור בסעיף קטן (א) או התאגיד, יהיה כפוף להנחיותיו של השר וידווח לשר מדי חודש בחודשו, או לפי דרישה, על פעילות הגוף בכל הנוגע לגביית האגרות ולתשלומן לרשויות המקומיות.
<נעה בן שבת: זאת הודעה שהיא לא באמצעות המערכת הממוחשבת, או שכן?
סימן משנה ו': 272.
סימן משנה ו': איסור מכירה והחזקה של מוצר בשר משווק לא ימכור מוצר בשר שיוצר או שיובא בידי מי שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות או בידי בעל היתר הפעלה או יבואן שניתן לו פטור לפי חוק מבדיקות משנה, ויצרן לא יחזיק מוצר בשר שהגיע לידיו ממי שקיבל פטור כאמור או ממי שניתן לו פטור כאמור, אלא אם כן התקיימו תנאים אלה לגבי המשלוח של מוצר הבשר: מצורפת למשלוח המזון תעודת משלוח למוצרי בשר, הכוללת את הפרטים המפורטים בסעיף 211, ואם יש לצרף לתעודת המשלוח גם תעודה וטרינרית כאמור בסעיף 234 – צורפה תעודה כאמור.
סימן משנה ו': אם צוין בתעודת המשלוח כי חלה חובה להגיע לבדיקת משנה כאמור בסעיף 264 – בתעודת המשלוח צוין כי בדיקת המשנה בוצעה.
סימן משנה ו': זה באמת מצוין בתעודת המשלוח?
<שי סומך: זה המצב היום.
<נעה בן שבת: תעודת המשלוח הונפקה ב-24 שעות שקדמו להגעת המשלוח.
<נעה בן שבת: קיימת התאמה בין המוצרים שבמשלוח ובין תעודת המשלוח למוצרי בשר לעניין הפרטים לפי סעיף 211, ואם צורפה תעודה וטרינרית – קיימת התאמה בין התעודה הווטרינרית לבין תעודת המשלוח האמורה.
<נעה בן שבת: אפשר לבקש איזשהו הסבר לגבי הרישא?
<נעה בן שבת: מי המשווק?
<נעה בן שבת: למשווק אסור למכור בשר.
<אפרת אביאני: זה בעצם הבן אדם שמקבל את הבשר אחרי שהוא עבר את בדיקת המשנה.
<אפרת אביאני: זה בעצם חיבור של נקודת הקצה לחיוב לוודא שהבשר עבר בדיקת משנה בתקופת המעבר כמובן, בנקודת המכירה.
<נעה בן שבת: למרות שההגעה בין משחטה לבין מפעל יצרני, אמרו שבנקודה הזאת אין צורך בבדיקת משנה כי זה לא לשווקים.
<נעה בן שבת: אז השאלה איך אנחנו יכולים לדרוש ממי שכבר עבר בדיקת משנה.
<שי סומך: אנחנו בעצם עושים מיני רפורמה לגבי מי שקיבל פטור או עבר בדיקות משנה.
<שי סומך: המיני רפורמה הזאת היא בעצם שלגבי מי שקיבל פטור מבדיקות משנה, היצרן חייב להוציא תעודת משלוח והמשווק חייב לוודא שהגיעה אליו תעודת משלוח.
<שי סומך: זה מאמת את ההוראות שבהוראת הקבע לגבי מי שקיבל פטור.
<נעה בן שבת: למרות שיש כאן את החובה לבדיקות משנה.
<נעה בן שבת: זאת בדיקת משנה אקראית?
<שי סומך: שאלה טובה.
<שי סומך: יכול להיות שזאת טעות.
<שי סומך: יכול להיות שמדובר כאן על מי שקיבל פטור.
<שי סומך: לא, אבל יש את בדיקות המשנה האקראיות.
<נעה בן שבת: אולי נגיד בדיקת משנה אקראית.
<נעה בן שבת: אגב זה שאנחנו מזכירים את ההוראה הזאת שמהמשחטה זה יוצא לדרכי השיווק, הייתה הערה של חברי הכנסת לגבי זה שתהיה בדיקת משנה אחת בלבד ואני שואלת האם יהיה תיקון בנוסח.
<שי סומך: המשמעות של התיקון היא זאת.
<שי סומך: אני חושב שזה הוסבר אז.
<שי סומך: המשמעות של התיקון היא שצריכים לשלם מהיצרן לנקודת שיווק קמעונאית וזה יהיה פעם אחת.
<נעה בן שבת: לא צריך לכתוב את זה במפורש?
<שי סומך: אני חושב שלא.
<אפרת אביאני: סעיף 255.
<נעה בן שבת: 273.
<נעה בן שבת: רכבי ההובלה משווק של מוצרי בשר לא יוציא מוצר בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן ולא יוביל מוצר בשר מאתר מכירה אלא לאחר שמצא כי התקיימו הוראות סעיף 213(1) עד (3), לגבי הרכב שבו הוא מובל.
<נעה בן שבת: עכשיו הוספנו את פסקה (4) לגבי הרכב שאם קבע השר שיש אפשרות למערכת התראה בזמן אמת, יש לו גם את המערכת ואנחנו יכולים להוסיף עד (4) לא רק עד (3) לגבי הרכב שבו הוא מובל.
<נעה בן שבת: 273א.
<נעה בן שבת: תוקף תוקפן של הוראות סימן זה בתקופת המעבר.
<נעה בן שבת: הנושא של סמכויות המפקחים, הזכרנו שיש לנו גם רופא וטרינר שמונה לפי סעיפים 222 עד 223 שגם הוא מקבל סמכויות של פיקוח וגם רופא וטרינר שמונה או הוסמך לפי סעיף 219.
<נעה בן שבת: הורדנו כאן את "מונה או הוסמך לפי סעיף 25 לחוק הפיקוח על ייצוא בעלי חיים".
<נעה בן שבת: זה כבר הוצבע.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור עכשיו לסעיף 334 ושם נמצאת גם ההוראה לגבי העובדים.
<ינון יוני: לגבי סעיף 273.
<ינון יוני: להוסיף את (4) זה נכון לגבי הטמפרטורה אבל לגבי תעודת המשלוח והוראות לגבי ההעברה, כפי שהוספנו בקבע, למה כאן השמטנו את הנושא הזה?
<נעה בן שבת: צריך להוסיף גם את החובה לקבל תעודת משלוח חדשה מהיצרן?
<ינון יוני: בדיוק.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, להוסיף מעבר ל-213 גם את ההוראה של 217, הנפקה של תעודת משלוח.
<ינון יוני: היא לא ממוחשבת אבל תעודת משלוח.
<ענת מימון: יש בדיקות משנה.
<ינון יוני: כן, אבל זה לא מחייב.
<ינון יוני: יכול להיות סניף באותה רשות והוא לא עובר בדיקת משנה.
<ינון יוני: היום יש לנו הנחיות שמעגנות את מה שייכתב כרגע.
<נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים "וסעיף 217" בסעיף 273.
<נעה בן שבת: יש לך נוסח מתוקן לסעיף 334?
<שי סומך: ביטלנו את האפשרות לקצר.
<שי סומך: 334.
<שי סומך: תחילה והוראות מעבר תחילתו של פרק זה, למעט האמור בסעיף קטן (ב) עד (ב3) בתום שישה חודשים מיום פרסומו ברשומות (להלן – יום התחילה).
<שי סומך: השר, באישור הוועדה, רשאי בצו לדחות את יום התחילה בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שישה חודשים.
<שי סומך: לעניין פרק ו'1 לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בפרק זה - תחילתו של פרק זה בתום ארבע שנים מיום פרסומו של הפרק (בסעיף קטן זה – יום תחילת הפרק), ואולם, ניתן יהיה למנות חברי מועצה כאמור בסעיף 32ז ולפעול לכינון סמכויותיו של התאגיד עוד בטרם יום התחילה.
<שי סומך: יש תיקון לפסקה (2).
<שי סומך: אנחנו מחליפים את מה שכתוב בפסקה (2).
<נעה בן שבת: מתי נכנס לתוקפו סימן ח'?
<שי סומך: ארבע שנים ושלושה חודשים.
<נעה בן שבת: כאן נאמר ארבע שנים ואין עוד שלושה חודשים.
<שי סומך: התאגיד יוכל לפעול שלושה חודשים לפני הרפורמה.
<נעה בן שבת: אדוני ביקש שהמינוי יהיה לא יאוחר משלושה חודשים.
<שי סומך: זה בסעיף אחר.
<אפרת אביאני: אני מודה שזה לא מסונכרן.
<אפרת אביאני: אנחנו ניסינו כאן לבדוק מתי התאגיד יתחיל לקום.
<אפרת אביאני: מבחינתנו האינטרס הוא שהוא יקום כמה שיותר מהר ויקלוט את הרופאים שיכולים לעבור אליו כמה שיותר מהר.
אלי אלאלוף: אני ממש מתחיל לכעוס על כל ההתייעצויות.
אלי אלאלוף: נתנו לכם שעה, שעתיים, ארבע שעות.
אלי אלאלוף: או שייכנסו או שנחליט לבד, בלי שום התייעצות נוספת.
אלי אלאלוף: אדון שפירא, תגיד את זה לחברים שלך.
אלי אלאלוף: יש גבול לסבלנות.
אלי אלאלוף: זה עובר כל סבלנות.
אלי אלאלוף: או שייכנסו או שלא.
אלי אלאלוף: אני מודיע שאם לא ייכנסו, אף אחד לא ייכנס ונחליט בפורום הקיים.
אלי אלאלוף: בבקשה לקרוא לכל נציגי האוצר והאחרים.
אלי אלאלוף: אני מודיע שמי שלא נכנס תוך דקה, לא ייכנס יותר.
אלי אלאלוף: דקה.
אלי אלאלוף: לא שתי דקות.
אלי אלאלוף: מי שלא נכנס – הוא בחוץ.
אלי אלאלוף: תקראו לסדרן, סוגרים את הדלת.
אלי אלאלוף: אף אחד לא יקום באמצע הדיון.
<עה בן שבת: אנחנו אומרים שניתן יהיה למנות חבר מועצה או צריך יהיה למנות חבר מועצה ולפעול לכינון סמכויותיו של התאגיד עוד בטרם יום התחילה.
<אפרת אביאני: אנחנו חושבים שיהיה נכון לאפשר את הקמת התאגיד כמה שיותר מהר אבל מצד שני בכל זאת נדרש זמן היערכות ולכן נראה לנו שלקבוע שהתאגיד יוקם וחברי המועצה ימונו תוך פרק זמן של שנה מיום פרסום החוק, זה פרק זמן סביר.
<אפרת אביאני: זה מה שאומרים לי כאן אנשי משרד החקלאות, שבעצם יוכלו להפעיל את רופאי התאגיד כבר במפעלים שבאחריותם.
אלי אלאלוף: מה זה כבר?
אלי אלאלוף: בשנה הזאת?
<אפרת אביאני: הם לא תלויים בהוראות המעבר ויכולים להעביר כבר את הרופאים מהרשויות המקומיות ומהמועצה לענף הלול קודם כל לפעולה במסגרת התאגיד.
<אפרת אביאני: לכן צריך להתאים את ההוראות האלה כך שבעצם התאגיד יוכל לקום ולפעול בתוך שנה מיום פרסום החוק.
אלי אלאלוף: אתה לא מתערב.
אלי אלאלוף: לא היית כאן ואתה לא יודע מה קורה.
אלי אלאלוף: אמרתי שאף אחד לא ייכנס.
אלי אלאלוף: תקראו בבקשה לסדרן.
אלי אלאלוף: אף אחד יותר לא נכנס ולא משתתף בדיון.
<נעה בן שבת: לכינון סמכויותיו, אולי לומר לכינון סמכויותיו של התאגיד עוד בטרם יום התחילה, זה פחות מדי.
<נעה בן שבת: את רוצה להגיד לכינון פעולותיו ולתחילת פעולתו של התאגיד.
<אפרת אביאני: המועד שאנחנו קבענו, הפעולה שנקבעה בדד-ליין זה המועד של מינוי הדירקטוריון.
<אפרת אביאני: מינוי חברי המועצה.
<אפרת אביאני: זה הכול צריך לקרות תוך שנה.
<נעה בן שבת: לפעול לכינון סמכויותיו ולתחילת פעולתו של התאגיד עוד בטרם יום התחילה.
<אפרת אביאני: אולי כשנחזור לסעיף הזה, נאריך את זה קצת כי אני רואה שחברים שלי בממשלה מתפתלים בכיסא ואומרים ששנה זה קצר מדי.
אלי אלאלוף: שנה.
<נעה בן שבת: לסעיף קטן (2) יש לך נוסח אחר?
<שי סומך: ל-(2) ול-(3).
<שי סומך: כאן אני רוצה מצד אחד לבטל את האפשרות לקצר את התקופה של הפיקוח בשווקים שהיא תהיה ארבע שנים, ומצד שני לאפשר להפעיל את התאגיד לצורך קביעת אגרה ולצורך מינוי רופאים במפעלים.
<שי סומך: לאחר שנתיים ותשעים ימים מיום פרסומו של חוק זה, שר הבריאות, בהסכמת השר ושר האוצר, רשאי לקבוע מועד שהחל ממנו התאגיד יגבה אגרות.
<נעה בן שבת: שר החקלאות.
<נעה בן שבת: בהוראת מעבר צריך להגיד מי השר.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שעדיין יש כאן איזושהי סתירה אבל אנחנו לא רוצים לעכב את הוועדה בדיונים.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים עדיין לבדוק כאן
<נעה בן שבת: את הוראת המעבר כי אנחנו אומרים שתוך שנה הוא יכול להתחיל לפעול.
<שי סומך: אני אקרא את (3), שם אין את המגבלה של השנתיים ותשעים ימים.
<שי סומך: שר הבריאות, בהסכמת השר ושר האוצר, רשאי לקבוע מועד שהחל ממנו ניתן יהיה למנות רופא וטרינר שהוא עובד התאגיד כאמור בסעיף 260(א)(2) לחוק התכנית הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016, התשע"ה-2015.
<נעה בן שבת: לגבות אגרה, זה הרי כנגד שירות.
<נעה בן שבת: אתה לא גובה אותה בלי שירות.
<שי סומך: כן, אבל כאן זה כאמור בסעיף 260.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שננסה להביא את הנוסח הזה שוב להצבעות כי אני חושבת שהוא עדיין לא מסודר.
אלי אלאלוף: אם יש לכם מה לתקן, תקנו לאחר מכן.
<נעה בן שבת: (ב1) תחילתה של פסקה (8) בהגדרה – לא "ייצור" אלא ההגדרה שקבענו - שבסעיף 26 ושל סעיף 27(ה), ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, כהגדרתו בסעיף 252.
<נעה בן שבת: (ב2) תחילתו של סעיף 22(א)(16) לפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ח-1985, כנוסחו בסעיף 321(א) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הארצי, כאמור בסעיף קטן (ב1).
<נעה בן שבת: (ב3) תחילתם של סעיף 25א לחוק פיקוח על ייצוא בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957, כנוסחו בסעיף 317(2) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הארצי, כאמור סעיף קטן (ב1).
<נעה בן שבת: אמרנו שגם את מועצת הלול אנחנו מתחילים במועד הזה.
<שי סומך: יש את סעיף 23 לפקודת מחלות בעלי חיים שיתווסף.
<נעה בן שבת: הוראות סעיפים 283(א)(19) ו-(20), 283(א)(20) ו-283(ב)(44) ו-(45) יחולו בתקופת – אני מציעה שנגיד בתקופת המעבר כהגדרתה בחוק ההוא כי הכוונה לאותן עבירות שחלות בתקופת המעבר כך שנאמר שהן חולו בתקופת המעבר, כדי להקל - המעבר עד יום לפני יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "יום תחילתה של תקופת המעבר" ו"יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי" – כהגדרתם בסעיף 252.
<נעה בן שבת: בתקופה שמיום תחילתו של פרק זה עד יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, כהגדרתו בסעיף 252, יקראו את פסקה (3) להגדרה "רופא ממשלתי" שבסעיף 1 כך שבמקום האמור בה יבוא "רופא וטרינר שהוא עובד רשות מקומית".
<שי סומך: צריך גם להוסיף את התאגיד.
<שי סומך: בסיפא אני מציע להוסיף "רופא וטרינר כאמור בסעיף 260(א)(2)".
<שי סומך: זה הרופא של התאגיד עליו דיברנו עכשיו, שיהיה במפעל.
<מירה סלומון: שתי הערות, ברשותך.
<מירה סלומון: בעניין סעיף קטן (4) ולהגדרה רופא ממשלתי שבסעיף 26 ולא שבסעיף 1 כיוון שמאז הפרק נכנס לחוק ההסדרים, זה מתחיל מסעיף 26 ולא מסעיף 1.
<נעה בן שבת: תחילתו של סעיף 162(ב) ביום תחילתו של סעיף 253.
<נעה בן שבת: סעיף 162 מפני לתעודת משלוח וטרינרית ולכן אנחנו אומרים שתחילתו של סעיף 162(ב) ביום תחילתו של סעיף 253.
<נעה בן שבת: יום תחילת הפיקוח הארצי.
<מירה סלומון: זה צריך להיות סעיף 252.