GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אם אתם רואים שיש לכם צורך בעוד מומחה, תביאו חוות דעת של מומחה.
אלי אלאלוף: המומחה הטוב ביותר שאני רוצה להאמין לו, זה משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: הוא ממונה על החוק.
<זאב שמואל פרידמן: הדבר החשוב ביותר מבחינתנו זה שהצרכן ידע בדיוק מה הוא קונה ומהיכן הוא קונה.
<זאב שמואל פרידמן: אם אנחנו אומרים שמשרד הבריאות יוצא מנקודת הנחה שיש חשש של הטעיה וחשש של הונאה ולכן הוא דורש את האריזה של המזון, אני רק רוצה להסב את תשומת הלב למקום בו נארזות אותן אריזות.
<זאב שמואל פרידמן: אם זה נארז באותו מקום שבו בית העסק פועל, אני חושש מאוד שאותה סכנה, אותו חשש שהצרכן יוטעה, תהיה קיימת.
<זאב שמואל פרידמן: לכן אני חושב שאם אורזים, לארוז במפעל, זה צריך להגיע מהמפעל כשזה ארוז ומסומן.
<זאב שמואל פרידמן: כאן זה לא ברור.
אלי אלאלוף: למה זה לא ברור?
אלי אלאלוף: איפה אפשר לארוז את זה?
<זאב שמואל פרידמן: זה ייארז במפעל.
<זאב שמואל פרידמן: הבעיה היא בהגדרה של מפעל.
<זאב שמואל פרידמן: אם רשת מקבלת רישיון יצרן, הוא יכול לייצר באותו מקום.
מרב מיכאלי: אדוני, אני ממש מתנצלת אבל אתם קבעתם את הרביזיה בהתראה מאוד מאוד קצרה וגם לא הבנתי שהדיון ייערך.
מרב מיכאלי: אני ממש חייבת לצאת.
מרב מיכאלי: אני יכולה לשוב בהמשך.
אלי אלאלוף: ברשותך, אנחנו רוצים לסיים את הדיון.
אלי אלאלוף: אני לא חושב שנוכל להמציא נתונים נוספים.
אלי אלאלוף: ברשותך, אני רוצה לסיים.
אלי אלאלוף: ביום חמישי תהיה הצבעה.
מרב מיכאלי: אני אקרא את הפרוטוקול.
<זאב שמואל פרידמן: אני חושב שטוב לדעת היכן אפשר לארוז את אותן אריזות, את כל מגוון האפשרויות.
<נופר טל: אני מקשיבה למה שאומר עורך דין זאב פרידמן ואני מקשיבה למה שמשרד הבריאות אומר ואני מבינה שבגלל איזשהו קושי שלכם באכיפה, אתם הולכים להעניש, ממש כך, אוכלוסיות שלמות.
אלי אלאלוף: אני לא מקבל.
אלי אלאלוף: אני לא פותח מחדש את הדיון.
אלי אלאלוף: אני חושב שקיבלתם מספיק תשובות.
אלי אלאלוף: הנושא הזה סגור בעיני ואנחנו ממשיכים.
אלי אלאלוף: אין שינוי בסעיף הזה וממשיכים הלאה.
<רז הילמן: אני רוצה לבקש באופן חריג שידונו עכשיו בסעיף של ההשגה כי אני נאלץ לצאת בשעה 3:00 וזה סעיף שחשוב לי להשתתף בו.
<רז הילמן: אם אפשר, באופן חד פעמי וחריג.
אלי אלאלוף: אמרתי הבוקר, בלי לפגוע באף אחד, שאני ממשיך לפי הסדר שקבענו.
<ענת מימון: אנחנו נמצאים בסעיף העונשין, עמוד 140.
<אביגיל סון פלדמן: ראיתי שהעברתם לכאן את שמירת המסמכים.
<ענת מימון: אני עוברת על השינויים שעשינו.
<ענת מימון: דיברנו על פסקה (8), על (9) ועכשיו אנחנו מדברים על פסקה (9א).
<ענת מימון: כמו שהסברנו לגבי סעיף 130, הוספנו סעיף קטן לעניין חובה להחזיק בדיקות, לקיים בדיקות וחובה לשמור אותן.
<ענת מימון: במדרג הנמוך יותר של ענישה הוספנו את העניין של שמירת המסמכים.
<אביגיל סון פלדמן: זה צריך להיות מאוחד עם (8א) החדש.
<אביגיל סון פלדמן: לגבי (8א) החדש, הוספו שם הרבה סעיפים מיותרים כמו 128, 130, 131, 131(א), 132, 133, 134 ו-148(4).
<אביגיל סון פלדמן: כולם כלולים בסעיף 126 ואפשר למחוק אותם.
<אביגיל סון פלדמן: גם את סעיף 153.
<נעה בן שבת: אם אלה סעיפים מיותרים, אם זה לא משהו שצריך להוסיף אלא משהו שאפשר להוריד, אם אפשר בהערות נוסח בלי שזה משהו שיהיה מהותי.
<נעה בן שבת: זה לא שאת אומרתש שאסור שהם יהיו כאן אלא את אומרת שאפשר לצמצם בניסוח.
<ענת מימון: עמוד 141, סעיף קטן (ב), מדרג ענישה חמור יותר.
<ענת מימון: הורדנו משם את פסקה (5) שזה גוף זר כי העברנו אותו למדרג הנמוך.
<ענת מימון: עמוד 142, פסקה (7א) שמדברת על הנושא של מכירת בשר קפוא שהופשר שאינו ארוז מראש ולא מסומן.
<ענת מימון: יש בקשה להוריד את זה למדרג הנמוך יותר כי מדובר על נושא שהוא סימון.
<אביגיל סון פלדמן: היושב ראש לא הסכים לזה.
<ענת מימון: פסקה (10).
<ענת מימון: אני מציינת את השינוי שעשינו בנוסח: "או בהתאם לתקנות".
<ענת מימון: המילה "בהתאם" נוספה.
<ענת מימון: זה לגבי סעיף 40 שעוסק בסימון המזון.
<ענת מימון: עמוד 143, פסקה (12), נעשה שם שימוש נוסח ונפרט מה היא אותה הונאה במזון לפי סעיף 42.
<ענת מימון: בפסקה (16) הורדנו את הרישא לעניין תנאי ייצור נאותים והשארנו את ההפללה לגבי מייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות.
<ענת מימון: לגבי פסקה (17).
<ענת מימון: הקראנו את הנוסח של סעיף 48 לגבי סימון אורך חיי מדף, שם שינינו את הנוסח ולכן בהתאמה אנחנו משנים את סעיף העונשין.
<ענת מימון: "מסמן אורך חיי מדף בניגוד לתקנות לפי חוק זה ומייצר מזון בלא שקבע וסימן את אורך חיי המדף של המזון בניגוד להוראות סעיף 48(ב)".
<ענת מימון: פסקה (17א) מדברת על 48(ג), על הטמפרטורה המוגדרת.
<ענת מימון: זה סעיף שיש עליו עדיין רביזיה והסעיף נפתח אבל גם כאן אנחנו נתאים את הנוסח לאחר שייקבע ההסדר המהותי.
<ענת מימון: פסקה (18א) לגבי המטבח המוסדי.
<ענת מימון: הקראנו היום את השינוי שנעשה בסעיף 52 ואני מקריאה את סעיף העונשין בהתאמה: "מייצר מזון במטבח מוסדי הטעון רישיון מטבח מוסדי לפי התקנות בלא שיש בידיו רישיון כאמור ובהתאם לתנאיו בניגוד לסעיף 52(א)(3)".
אלי אלאלוף: עמרי, אני מתנצל על שלא יכולנו לחכות אבל ברשותך, יש לנו הפסקה ארוכה בשדעה 4:00 אחר הצהרים והחברים של משרד הבריאות יסבירו לך.
עמרי שרון: אני אחכה אדוני היושב ראש.
<ענת מימון: עמוד 144, בראש העמוד, פסקה (19) שדיברה על שמירת מסמכים, הועברה לסעיף קטן (א) במדרג הנמוך יותר של הענישה אבל נוספה פסקה (19) שמדברת "לא בדק קיומן והתאמתן של בדיקות לפי הוראות סעיף 130(א)".
<ענת מימון: זה סעיף חדש שהוסף שהסברנו אותו והקראנו אותו.
<אביגיל סון פלדמן: ב-(19) צריך להיות מייבא מזון בלי שבדק.
<ענת מימון: לגבי פסקה (20), סימון מזון בסמל תנאי ייצור נאותים.
<ענת מימון: הבקשה היא להעביר את זה למדרג הנמוך יותר לעניין של סימון בסמל תנאי ייצור נאותים.
<רוית ארבל: מתי אנחנו מתייחסים?
<ענת מימון: אחרי שאני אסיים את העונשין.
<נעה בן שבת: קראנו את הסעיפים עת דנו בנושא העונשין.
<רוית ארבל: הוסיפו טמפרטורה מוגדרת.
<ענת מימון: אמרנו שנדון בזה.
<ענת מימון: זאת רביזיה והנוסח לגבי 48(ג) לא נסגר.
<ענת מימון: פסקה (20).
<ענת מימון: יש בקשה להוריד את זה לענישה נמוכה יותר.
אלי אלאלוף: אמרתי לכם מראש שאני לא אוהב עונשים.
<אביגיל סון פלדמן: לפי מה שאני מבינה, הסמל הוא בעצם סמל שנותן לאותו מזון איזשהו יתרון שלא יתהדר בו מול הצרכן, וזה פלילי.
<אביגיל סון פלדמן: אני מנסה להבין מה מידת הנזק שנגרמת, בהתחשב בזה שממילא אם הוא חייב בהיתר והוא פועל בלי היתר, יש עבירה.
<אביגיל סון פלדמן: אבל מי שלא חייב בהיתר ובחר לקבל סמל, הנזק הוא פחות.
<אלי גורדון: הסמל הזה אמור לומר משהו.
<אלי גורדון: זאת הכוונה של כולנו, כולל משרד הבריאות וגם שירות המזון, לתת לצרכן אינדיקציה לגבי מפעל שהוא בעל מערכות הבטחת איכות ובטיחות.
<אלי גורדון: לכן עצם השימוש בסמל ללא אישור מסוג זה, אנחנו רואים בחומרה רבה.
<אלי גורדון: לכן מבקשים להשאיר את זה ברמת חומרה גבוהה.
אלי אלאלוף: פסק משרד הבריאות ואנחנו מצטרפים.
<ענת מימון: זה נשאר בתוך סעיף קטן (ב).
<ענת מימון: הפסקה הבאה היא בעמוד 145, פסקה (30).
<רוית ארבל: אנחנו לא מתייחסים ל-48(ג)?
אלי אלאלוף: לא הצבעתם.
<רוית ארבל: הצבענו.
<ענת מימון: אדוני, סעיף העונשין נגזר מהסעיף המהותי שיש עליו רביזיה ועוד לא דנו בו.
<ענת מימון: הוא לא הוכרע ולכן אנחנו מציעים שנחזור לזה בהמשך.
<זמר בלונדהיים: מה המשמעות לדון בעונשין כשלא סגרנו את ההסדר המהותי?
<זמר בלונדהיים: נסגור אותו ואז ממילא נחזור.
אלי אלאלוף: לא תצאו מכאן ביום חמישי בלילה בלי כל התשובות לשאלות שלכם.
<רוית ארבל: זאת הוראה חדשה שנוספה והיא מהותית מאוד.
<ענת מימון: פסקה (30), עמוד 145 - "לא אימת את תוקפם של רישיון ייצור או תעודת יבואן רשום לפי העניין בניגוד להוראות סעיף 152(א)".
<ענת מימון: גם כאן נאמר לנו שלגבי אימות תוקף של רישיון, ראוי יותר להעביר את זה למדרג הנמוך של הענישה.
<ענת מימון: פסקה (30) עוברת לסעיף קטן (א).
<ענת מימון: פסקה (32).
<ענת מימון: שימו לב לשינוי נוסח.
<ענת מימון: "בלי שווידא את קיומם של פרטי הסימון המפורטים בתוספת העשירית".
<ענת מימון: פסקה (33).
<ענת מימון: גם כאן יש בקשה להוריד את זה למדרג הנמוך יותר, לסעיף קטן (א).
<ענת מימון: מדובר על העברת מזון לעוסק במזון מבלי שקיבל את הפרטים ותיעד אותם.
<ענת מימון: זה כל הנושא של העקיבות לפי סעיף 160.
אלי אלאלוף: מה עמדת משרד הבריאות?
<שרון גוטמן: אפשרי.
<ענת מימון: אפשרי להוריד.
אלי אלאלוף: אני לא שומע מחיאות כפיים.
<גליה שגיא: אנחנו לא מספיקים.
<גליה שגיא: זה נורא נורא מהיר.
<גליה שגיא: אנחנו בשני סעיפים אחורה.
<ענת מימון: דנו כבר בסעיפי העונשין ועכשיו אני מדברת על סעיפים שביקשו להעביר למדרג הנמוך יותר.
<ענת מימון: אני רק אגיד שהעברנו את פסקאות (30) ו-(33) לסעיף קטן (א) במקום ל-(ב).
<גליה שגיא: מה שדנו אתמול.
<גליה שגיא: בסדר.
<שרון גוטמן: העיצומים נשארים אותו הדבר.
<ענת מימון: בעיצומים אנחנו לא נוגעים.
<רוית ארבל: סעיף קטן (17) מדבר על אורך חיי מדף.
<רוית ארבל: על אורך חיי מדף, אפשר לדבר עליו?
<נעה בן שבת: לנו לסיים את סעיף העונשין.
<רוית ארבל: אנחנו מדברים על סעיף העונשין.
<נעה בן שבת: אתם אומרים למה יש עבירה, כי הרי לא תניחי שתהיה עבירה על הוראה שאין עליה איסור.
<נעה בן שבת: אם יבוטל האיסור בדיון המהותי, לא תהיה עבירה.
<רוית ארבל: את מתפרצת לדלת פתוחה.
<רוית ארבל: אני לא אומרת את זה.
<רוית ארבל: אני מסכימה אתך.
<רוית ארבל: את זה תכינו.
<רוית ארבל: אני רק אומרת שלפני כן יש סעיף קטן (17) לגבי אורך חיי מדף ושם העבירה אינה פתוחה ויש לנו בעיה עם סעיף העונשין.
<רוית ארבל: זה הזמן שלי להתייחס.
<רוית ארבל: החובה שקבועה בגוף החוק מדברת על זה שאם יש חובה בחקיקת המזון לסמן אורך חיי מדף, אני אסמן אותו.
<רוית ארבל: היא לא אומרת לי איך לסמן וזה בהתאם לשיקול דעתי.
<רוית ארבל: ההפרה כאן, העבירה לא בהתאם לחובה.
<רוית ארבל: היא מדברת על זה שאני מסמנת אורך חיי מדף בניגוד לתקנות.
<רוית ארבל: אני לא כל כך מצליחה להבין.
<נעה בן שבת: נקבעה חובה ויש חובה לסמן אורך חיי מדף.
<נעה בן שבת: זאת חובה שדיברנו עליה.
<רוית ארבל: לא סימנתי אורך חיי מדף אבל זה על עצם הסימון או אי הסימון.
<אביגיל סון פלדמן: אנחנו כן עשינו תיקון בסעיף 48(ב) וכללנו שם גם את החובה לסמן אורך חיי מדף בהתאם לתקנות בנושא אורך חיי מדף וגם בכל מקרה את החובה לסמן אורך חיי מדף, אם לקבוע ולסמן.
<אביגיל סון פלדמן: אם אין הוראה בחקיקת המזון, עדיין צריך לקבוע ולסמן באופן וולנטרי.
<אביגיל סון פלדמן: אלה שתי חובות שונות ושתיהן מפורטות בסעיף 48(ב).
<קריאה: לא, זה לא וולנטרי.
<קריאה: זאת חובה.
<אביגיל סון פלדמן: התכוונתי יזום.
<זאב פיקובסקי: אין תקופה.
<אביגיל סון פלדמן: גם אם חקיקת המזון לא אמרה שהתקופה צריכה להיות כך או כך וכולי, עדיין צריך לקבוע ולסמן.
<אביגיל סון פלדמן: חוץ מזה, אם חקיקת המזון קבעה מגבלות כאלה ואחרות, צריך לציית להן.
<אביגיל סון פלדמן: אלה שני החלקים של סעיף 48(ב), שני החלקים של סעיף העונשין.
<ענת מימון: לכן פסקה (17) מתאימה לנוסח החדש.
<נתי ויטנברג: יש כאן בעיה שזה סותר את תקן ישראלי 1145 לגבי מוצרים שפטורים.
<אביגיל סון פלדמן: כתוב בסעיף העיקרי אלא אם כן הוא פטור.
<נתי ויטנברג: בעונשין זה לא כל כך ברור.
<אביגיל סון פלדמן: בעונשין לא צריך כי זה תמיד בניגוד להוראות הסעיף העיקרי.
<אביגיל סון פלדמן: זה הוחרג מהסעיף העיקרי ולכן זה לא יהיה בניגוד להוראות.
<ענת מימון: עמוד 146, פסקה (34).
<ענת מימון: בהתאמה, כפי שהורדנו את פסקה (33), גם כאן לגבי 161(א) יש בקשה להוריד למדרג הנמוך, אבל אם הורדנו את פסקה (33), שרון, אין סיבה שלא להוריד את פסקה (34).
<שרון גוטמן: בסדר.
<ענת מימון: פסקה (35).
<ענת מימון: אנחנו רק מחזירים את המלים "המנויות בתוספת השמינית".
<ענת מימון: פסקה (39).
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים את ההפניה "המנויות בתוספת השישית".
<ענת מימון: אלה הדברים לגבי העונשין.
<אביגיל סון פלדמן: לסעיף העונשין, 27ג.
<אביגיל סון פלדמן: לא הצלחתי להבין למה סעיפים 151 עד 154 חלים ולמה יש צורך בזה, בעבירה הזאת, מעבר להפרה הרגילה של הסעיפים האלה.
<אביגיל סון פלדמן: סעיף 27ג מדבר רק על מי שמייצר לצורך ייצוא ולא מקיים את הוראות סעיף 151 ו-154.
<אביגיל סון פלדמן: למה ההוראות האלה לא חלות עליו כמו על כל שאר העוסקים במזון ולדעתי אלה הסעיפים של העקיבות?
<בועז סיטי: לא.
<בועז סיטי: אלה הסעיפים של הרישיון.
<בועז סיטי: זה בגלל שהוציאו את העיצום מהגדרה של מכירה.
<בועז סיטי: היו צריכים לעשות הוראה פרטנית.
<ענת מימון: צריך לעשות שינוי בנוסח עצמו.
אלי אלאלוף: לידיעתכם, אנחנו נמשיך בדיון הכללי הזה גם אחרי ההפסקה שתהיה בין 4:00 עד 6:00 ומחר נתחיל בשעה 9:00 ונדון בווטרינרים עד שנסיים, כולל יום חמישי.
אלי אלאלוף: מחר הדיון נדון משעה 9:00 עד 11:00 בחוק הווטרינרי.
אלי אלאלוף: לאחר מכן נחזור לדיון בשעה 3:00 אחר הצהרים.
אלי אלאלוף: ביום חמישי, אני מקווה, יהיו רק הצבעות.
<ענת מימון: נשאלה שאלה לגבי סעיפי העונשין של העיצום.
<אביגיל סון פלדמן: בסופו של דבר סעיף העונשין מפנה תמיד לאיזושהי הוראה נורמטיבית.
<אביגיל סון פלדמן: אם היום הפרק של חובות משווק לא חלות על אותם יצואנים, אי אפשר לעשות את זה דרך סעיף העונשין.
<נעה בן שבת: אבל כתבנו את זה ב-184א, שם יש חובה, אחת החובות של המייצא למלא אחר הסעיפים האלה.
<אביגיל סון פלדמן: אם כך, צריך להפנות לשם, בניגוד להוראות.
<ענת מימון: בסעיף (ג)(5).
<נעה בן שבת: סעיף 184א(ג)(5).
<אביגיל סון פלדמן: סעיפים 183א ו-184.
<אביגיל סון פלדמן: אני לא מצליחה להבין את היחס ביניהם.
<אביגיל סון פלדמן: סעיפי העונשין שלהם הם 41א.
<ענת מימון: זה כל העניין של הטמפרטורה.
<אביגיל סון פלדמן: באופן כללי אחזקה.
<אביגיל סון פלדמן: אבל החזרה כאן לא ברורה לי וגם מה מצופה ממשווק רגיל.
<ענת מימון: אלה סעיפים שעוד לא נסגרו.
<ענת מימון: אחרי כן נתאם מולך את ההוראות.
<נעה בן שבת: הכוונה היא שהחובה להחזיק בהתאם להוראות היצרן את המזון, כל עוסק במזון, והחובה בנושא של הטמפרטורה המוגדרת ב-184.
<אביגיל סון פלדמן: אבל אם אתה צריך להחזיק בהתאם להוראות היצרן, זה כולל טמפרטורה.
<ענת מימון: שם עשינו הקלה לגבי המשווק הקטן יותר.
<אביגיל סון פלדמן: בעיקרון, המדרג המקורי בין המשווק למשווק הגדול היה שמשווק רגיל, מצופה ממנו להיצמד למה שמסומן על האריזה.
<אביגיל סון פלדמן: ממשווק גדול הציפייה ממנו היא להכיר גם הוראות של חקיקת המזון שהן לא תואמות בהכרח את מה שמסומן על האריזה.
<ענת מימון: זה מה שכתוב כרגע בנוסח.
<אביגיל סון פלדמן: אבל כרגע סעיף 183א מייתר את כל ההבחנה הזאת כי הוא מכיל הכול על כולם.
<ענת מימון: כתוב שזה בכפוף להוראות חקיקת המזון.
<אביגיל סון פלדמן: זה לא מספיק ברור.
<נעה בן שבת: אדוני, נחזור לסעיף 167(א)(3) בעמוד 86.
<נעה בן שבת: לא נשנה את הנוסח.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על "הציג אישור מהרשות המוסמכת באזור בדבר הפיקוח הנדרש על המזון".
<נעה בן שבת: זאת הקבלה לסעיפי הייבוא ואנחנו לא משנים את הנוסח.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) של אותו סעיף אנחנו אומרים ש"הוראות תת סימן זה, כל הוראות תת סימן זה, לא יחולו על הבאה מהאזור אם המזון יוצר על ידי בעל רישיון ייצור או יובא על ידי יבואן רשום".
<נעה בן שבת: סעיף 173.
<נעה בן שבת: "רשם לא ירשום מבקש אלא אם כן הוא הגיש בקשה בהתאם להוראות סעיף 137".
<נעה בן שבת: למעט סעיף קטן (ב)(2) ו-(ב)(3) זה יוצר לנו שם בעיה עם הסעיפים כי יש שם את השם והעתק תעודת הזיהוי.
<נעה בן שבת: זמר, סעיף 173.
<נעה בן שבת: המלים "למעט סעיף קטן (ב)(2) ו-(ב)(3)" מיותרות ואנחנו מורידים אותן.
<נעה בן שבת: מגיש את הבקשה לפי סעיף 137 עם שמו, ועם פרטי ההתקשרות אתו.
<זמר בלונדהיים: אני בסעיף 173.
<זמר בלונדהיים: מה את מוחקת?
<נעה בן שבת: את למעט סעיף קטן (ב)(2) ו-(ב)(3).
<נעה בן שבת: יכול להיות שהכוונה הייתה ל-(ב)(2).
<זמר בלונדהיים: סעיף 137(ב)(3) מחוק.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שזה יחול על (4)? (4) יהפוך להיות (3)?
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים ממשווק מן האזור, הוא צריך להיות תושב ישראל והוא צריך להגיש בקשה ובבקשה אנחנו כן רוצים שיהיה העתק תעודת הזהות שלו, תעודת עוסק מורשה שלו והעתק תעודת ההתאגדות.
<נעה בן שבת: אנחנו כן רוצים שהוא יגיש אותן.
<נעה בן שבת: אפשר להוריד את המלים "למעט".
<נעה בן שבת: הוא צריך או להתאגד בישראל, או להיות תושב ישראל או אזרח ישראלי.
<נעה בן שבת: צריכה להיות לו לפחות תעודת זהות.
<זמר בלונדהיים: אלי, בסעיף 173(1) הייתה בעיה.
<זמר בלונדהיים: הייתה שם מגבלה כלשהי שהוא לא יכול להגיש משהו.
<אלי גורדון: מכיוון שמדובר ביבואן שיכול להיות גם יבואן מהאזור ואחת הדרישות היא מחסן שנבדק על ידי לשכת הבריאות המחוזית, לשכת הבריאות המחוזית מטבע הדברים לא יכולה לבדוק את המחסן שנמצא ברשות.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים להפנות לסעיף 137(ב)(4), כתובת המחסן.
<אלי גורדון: הכתובת קיימת.
<אלי גורדון: במקרה הזה אנחנו מסתפקים רק בכתובת.
<זמר בלונדהיים: אני לא חושב שאנחנו רוצים לסייג את (4).
<זמר בלונדהיים: מה שאתה אמרת עכשיו כתוב בסעיף 138.
<זמר בלונדהיים: בסעיף 138 כתוב שהוא פטור מהוראת סעיף 136(3) שזאת הבדיקה של אישור לשכה מחוזית.
<זמר בלונדהיים: בכוונה כתבנו תעודת זיהוי.
<זמר בלונדהיים: גם לתושב יש תעודת זהות.
<זמר בלונדהיים: יש לו תעודת תושבות.
<זמר בלונדהיים: לא כתבנו תעודת זהות אלא בכוונה כתבנו תעודת זיהוי כדי לא לסגור את זה.
<זמר בלונדהיים: הוא יכול להיות עוסק מורשה ותעודת התאגדות, בדקנו שהוא יכול להתאגד.
<זמר בלונדהיים: אני מציע למחוק את המיעוט בכלל ואם יהיה צורך נעשה את זה בתקנות.
<זמר בלונדהיים: יש לנו תקנות שמאפשרות להחיל בשינויים ואם יהיה צורך, נעשה את זה שם כי אנחנו לא מצליחים לשחזר כרגע.
<אלי גורדון: רישיון לניהול עסק.
<אלי גורדון: לא יכול להיות ליבואן מהאזור.
<זמר בלונדהיים: למייצר מהאזור או למשווק מהאזור?
<זמר בלונדהיים: אתה מדבר על המשווק.
<זמר בלונדהיים: משווק מן האזור יכול להיות.
<אלי גורדון: אני התייחסתי לאזור.
<אלי גורדון: יבואן מהאזור.
<זמר בלונדהיים: בקיצור, אני מציע להוריד את המיעוט הזה ואם צריך, נעשה את זה בתקנות.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 183א.
<נעה בן שבת: קודם העירו לנו על חוסר ההתאמה ואולי שוב נחזור ונראה את שני הסעיפים האלה, 183א ו-184.
<נעה בן שבת: סעיף 183 אמור להחליף גם את סעיף 36 עליו עשינו רביזיה וגם את סעיף 154 שדיבר על חובות משווק להחזיק את המזון בהתאם להוראות היצרן.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים כאן, ב-183א, ש"עוסק במזון יקיים את הוראות היצרן לרבות הוראות ותנאים לעניין אחסון והובלה והכול בכפוף להוראות שנקבעו בחקיקת המזון".
<נעה בן שבת: סעיף 184 מדבר על סוג אחד של הוראת היצרן שזה מזון שנקבעה לו טמפרטורה מבוקרת והוא אומר: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף 183, נקבע לגבי מזון מסוים טמפרטורה מוגדרת – שיכולה להיקבע או בהוראות היצרן או בחקיקה – יחולו לגביו הוראות אלה: יבואן, יצרן, משווק גדול, מוביל או מאחסן יחזיק את המזון בהתאם לתנאים לפי הוראות היצרן אלא אם נקבע אחרת בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: משווק שאינו משווק גדול יחזיק את המזון בתנאים בהתאם להוראות היצרן אלא אם כן הורה לו מנהל שירות המזון או מי שהסמיכו אחרת בהוראה פרטנית".
<רוית ארבל: הכותרת צריכה להיות במזון שנקבעה לו טמפרטורה מוגדרת.
<נעה בן שבת: טמפרטורה מוגדרת.
<נעה בן שבת: נוצרה לנו כאן סתירה ואני רוצה להזכיר את הסתירה שכבר דיברנו עליה בין הוראת היצרן לגבי הטמפרטורה לבין חקיקת המזון שזה דבר אחד שצריך לבדוק.
<נעה בן שבת: דבר שני, ההערה שנאמרה כאן קודם שאם ב-183 חייבנו אותו לקיים את כל הוראות היצרן, מה אנחנו עושים עם החזקה של הטמפרטורה המוגדרת ומה אנחנו עושים עם ההבחנה בין עוסק במזון לבין משווק שהוא אינו משווק גדול, שהוא סוג אחד של עוסק כזה שנקבעה לו הוראה מיוחדת לגבי אחזקת המזון בטמפרטורה לפי הוראות היצרן אלא אם כן הוא קיבל הוראה אחרת.
<נעה בן שבת: כמו שהסבירה אביגיל קודם זה נועד להקל על אותו משווק שהוא לא משווק גדול.
<נעה בן שבת: הצעה אחת שהייתה בנוסח והיא מופיעה כאן אבל היא מחוקה הייתה שבהמשך להוראה שהוא צריך לקיים את הוראות היצרן, והכול בכפוף להוראות שנקבעו בחקיקת המזון, משווק שאינו משווק גדול מחזיק את המזון בטמפרטורה, כאשר אם נקבעה טמפרטורה מוגדרת בהוראות היצרן, הוא צריך להחזיק אותו בהתאם להוראות היצרן אלא אם כן הוא קיבל הוראה פרטנית אחרת.
<נעה בן שבת: עדיין אני חושבת שנשאר כאן איזשהו סבך של הוראות.
<נעה בן שבת: אני מציעה שאולי קודם ננסה לראות אם אנחנו יכולים להגיע לאיזשהו סיכום לגבי היחס בין הטמפרטורה המוגדרת לפי הוראות היצרן לבין הוראות חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: שוב, הדוגמאות שניתנו כאן היו דוגמאות כדוגמת הטורטייה שדיברה על טמפרטורת החדר שגם היא טמפרטורה מוגדרת לפי הגדרתה אבל היא לא תואמת את חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: עלו כאן שאלות משאלות שונות.
<נעה בן שבת: אם יש יצרן שמבקש שהמזון שלו יוחזק בטמפרטורה של מינוס 18 כשבעצם צריך להחזיק אותה במינוס ארבע.
<אלי גורדון: בעקבות הדיונים שהתקיימו כאן אנחנו עשינו קצת שינויים.
<אלי גורדון: טמפרטורת חדר שמתורגמת ל-15, 25 או כל טמפרטורה אחרת שיצרן קובע, זאת לא טמפרטורה שתהיה לאורך כל הדרך מחויבת בקבלת רישיון אחסון.
<אלי גורדון: זאת אומרת, לא מתייחסים לטמפרטורה הזאת כטמפרטורת בית קירור.
<קריאה: שצריך לבקר אותה.
<אלי גורדון: שצריך לבקר אותה.
<אלי גורדון: זאת אומרת, חובות רישוי יחולו על מחסן שנותן מענה לטמפרטורה שהיא טמפרטורה בטווחים אלטרנטיביים לקירור, הקפאה וכל השאר.
<אלי גורדון: משם נובעת השאלה של טורטייה כן או לא.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, לא לשכוח שטמפרטורת חדר, אם אני לא טועה, חקיקת המזון מזכירה, לפחות ב-1145, במסגרת ההמלצות לאחסון או רשאי יצרן לקבוע המלצות, יש כל מיני מונחים כלליים כגון זה שיש לשמור בטמפרטורת חדר, במקום קריר ויבש, במקום מוצל וכדומה.
<אלי גורדון: זאת אומרת, ברור מאליו שבמחסן מסוג זה אמורים להתקיים תנאים מינימליים של תנאי תברואה, בין היתר גם מיזוג.
<אלי גורדון: לא סביר שבמחסן תהיה טמפרטורה של חמישים מעלות לצורך הדוגמה כשיש חום מסוג זה בחוץ.
<אלי גורדון: לעניין הזה אנחנו לא מתייחסים.
<אלי גורדון: יחד עם זאת לכל הנושא של בית קירור, מה שהיום תחת ההגדרה של רישיון יצרן לבית קירור, אנחנו עושים המרה לדרישות רישיון לאחסון בטמפרטורה מוגדרת.
<אלי גורדון: זאת סוגיה אחת ששמנו אותה בצד.
<אלי גורדון: יש שאלות?
<רוברט סגל: אני לא כל כך הבנתי את נושא הרישיון.
<רוברט סגל: אמרת דבר והיפוכו.
<רוברט סגל: אמרת שלא סביר תברואית שיהיו חמישים מעלות במחסן וכולי.
<אלי גורדון: אני חושב שעל זה אתה מסכים אתי.
<רוברט סגל: מסכים אתך.
<רוברט סגל: מה זה אומר פרקטית?
<אלי גורדון: פרקטית, זה אומר קודם כל שכל מה שלא מחויב ברישיון יצרן, חלים עליו תנאי אחסון נאותים במידה ויהיו כאלה אבל נכון להיום יש רישיון לניהול עסק שמתכלל בין היתר את כל הנושא של אחסון נאות.
<אלי גורדון: אין כאן אובר רגולציה אלא אם כן, כמו שנכון להיום, כל מחסן צריך לשמור בתנאים מסוימים ונקבעו רמות לאחסון מזון וכן להפריד בין רצפה לבין מזון שנמצא באותו חדר וכן יהיה מיזוג וכולי.
<אלי גורדון: כל הדברים האלה נשארים.
<אלי גורדון: מבחינה זאת אנחנו לא נכנסים לאובר רגולציה.
<אלי גורדון: פרקטית, הכוונה של כולנו בסופו של דבר היא שמה שטעון רישיון, זה מה שהיום אנחנו יודעים לבוא ולומר, זה בית קירור או חדר קירור, כל אחד במקטע שלו.
<אלי גורדון: הסברתי את עצמי?
<רוברט סגל: אני מזכיר לך שיש הגדרה של טמפרטורות לבית קירור.
<רוברט סגל: אני לא זוכר בחקיקה הגדרות.
<רוברט סגל: אנחנו משתמשים באופן חופשי במונחים, הקפאה עמוקה, הקפאה, קירור, צינון, אבל אני לא מכיר, למעט בנושא בשר, דגים וכולי שיש הגדרות של טמפרטורות ממש.
<רוברט סגל: אני חושב שזה רלוונטי לחשוב להגדיר בחקיקה בישראל מספרים כדי שזה יהיה ברור.
<אלי גורדון: מה המספרים שאתה רואה לנגד עיניך כדי להגדיר ברמת החוק הראשי?
<אלי גורדון: הקפאה תהיה מינוס 18 לצורך הדוגמה והקפאה עמוקה מינוס ארבעים?
<אלי גורדון: אנחנו ננפח עוד יותר את החוק.
<אלי גורדון: אני רוצה שנבין שאנחנו נמצאים בחוק ומחר מעלה למטה או מעלה למעלה, או שמישהו עבריין או שזה שמרשה את החריגה הזאת יהיה עבריין.
<אלי גורדון: (היו"ר טלי פלוסקוב)
<רוית ארבל: מה מלכתחילה הבעיה בסעיף הזה?
<רוית ארבל: לנו אין בעיה עם הסעיף הזה.
<אלי גורדון: אין לכם בעיה עם הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: עם איזה סעיף?
<רוית ארבל: עם זה שיבואן יחזיק את המזון בהתאם לתנאי הוראות היצרן אלא אם נקבע אחרת בחקיקת המזון.
טלי פלוסקוב: מה אתם רוצים לשנות?
<רוית ארבל: לצורך העניין, אם היצרן לא החמיר אלא הקל – לא כל כך סביר, אבל נניח שזה המצב – ואמר שאפשר לשמור בטמפרטורה של עשר מעלות וחקיקת המזון קובעת שבמוצר הזה מדובר בחמש מעלות, אז הוא חייב בחמש מעלות.
טלי פלוסקוב: זאת בדיוק השאלה.
טלי פלוסקוב: אני מחליפה את אלי אלאלוף כדי לתת לו קצת לנשום.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת אם הוא נתן לכם הפסקות, אבל זאת עבודה קשה ואני יודעת זאת.
טלי פלוסקוב: השאלה היא האם אנחנו צריכים להגדיר בחקיקה את מה שדיברתם עכשיו.
<אלי גורדון: לעניין ההגדרה וחובות רישיון, כבר קבענו ונתנו לזה מענה.
<אלי גורדון: לעניין של הסעיף עצמו בו כרגע דנים, לטעמנו קודם כל חקיקה היא הקובעת.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, יצרן יכול להגיע למסקנה שמוצר שהוא מייצר אותו יכול להישמר בתנאים שהם בטווח הזה.
<רוית ארבל: במקרה הזה שהיצרן החמיר, הוא יחמיר יחד עם היצרן כי זה לא סותר את חקיקת המזון.
<אלי גורדון: אף פעם זה לא יכול לבוא בסתירה.
<רוית ארבל: ממילא היצרן מחויב.
<אלי גורדון: איפה הייתה ההתנגדות שלכם?
<אביגיל סון פלדמן: ההתנגדות היא שלי.
<אביגיל סון פלדמן: החפיפה לא ברורה.
<אלי גורדון: עוד לפני פלילי, יש פה שאלה.
<אביגיל סון פלדמן: במקור היה איזשהו רציונל שיש ציפייה שונה ממשווק גדול ומסתם משווק כאשר משווק הוא כל בעל מכולת.
<אביגיל סון פלדמן: אז התפיסה הייתה שמשווק קטן, לצורך העניין, לפחות ברמה הפלילית, יכול להסתמך על הוראות ספציפיות שיצרן קבע לו לעניין איך להחזיק את זה ולא אמור לדעת שבעצם היצרן כאן מפר את הוראות האחזקה שהמחוקק קבע לגבי המוצר הזה והזה.
<אביגיל סון פלדמן: לגבי משווק גדול, באמת הציפייה הייתה שהוא יכיר את חקיקת המזון ושזה יחול עליו גם אם היצרן היה לא בסדר.
<אביגיל סון פלדמן: הדבר הזה היה כביכול בסעיף 184 ובעצם ב-183א זה התבטל והכול חל על כולם.
<אביגיל סון פלדמן: אם ההבחנה הזאת היא נכונה ומשאירים אותה, היא צריכה להיות באופן כללי.
<רוית ארבל: אולי אפשר ב-184 לא לכתוב (1) ו-(2).
<אביגיל סון פלדמן: בעצם 184 מיותר.
<אביגיל סון פלדמן: זה חלק מ-183א.
<נעה בן שבת: בסדר, אז אנחנו צריכים לתת כאן ביטוי למשווק הגדול.
<אביגיל סון פלדמן: מבחינת מספור, אפשר היה לוותר על 183א וסעיף 184 יקבע שעוסק במזון יחזיק את המזון.
<אביגיל סון פלדמן: אני לא יודעת מה זה יקיים את ההוראות.
<אביגיל סון פלדמן: הוא יחזיק את המזון בהתאם להוראות היצרן, שאלה ההוראות שסומנו.
<נעה בן שבת: יחזיק אותו לרבות אחסון והובלה.
<נעה בן שבת: הכוונה היא להגיד שיאחסן ויוביל.
<אביגיל סון פלדמן: ואז הנושא של חקיקת המזון צריך להיות ב-(ב) לגבי המשווק הגדול.
<ענת מימון: למה?
<ענת מימון: זה רק לגבי טמפרטורה.
<רוית ארבל: אני חושבת שזה מסובך.
<רוית ארבל: הנוסח צריך להישאר.
<רוית ארבל: לא משנה אם נאחד את הסעיפים אבל הנוסח צריך להיות בכפוף לחקיקת המזון ואפשר, כמו שקבעו למשווקים הקלה, כי אם משווק שהוא לא גדול קיים את הוראות היצרן, יראו אותו כאילו קיים הוראות דין זה או משהו כזה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה פתרון טוב.
<נעה בן שבת: הוא אומר: יאחסן ויוביל את המזון לפי הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: אולי נגיד בלי לגרוע מהוראות חקיקת המזון ואז בלי לגרוע אומר שאתה קבעת סטנדרט לחום או לקור או לא משנה מה, אנחנו לא גורעים מחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: זה לא יהיה בכפוף.
<נופר טל: אני רוצה להחזיר את הדיון לעניין המשווק הגדול.
<נופר טל: למה אם אני קונה במכולת כאזרחית אני יכולה להיות חשופה?
<אביגיל סון פלדמן: זה לפי הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: את נגד ההפרדה בין משווק לבין משווק קטן.
<נופר טל: אין הבחנה בין משווק גדול למשווק קטן.
<נופר טל: משווק גדול הוא גם משתנה כי אתם יודעים, אני לא יודעת אם התאמנו את ההגדרה להגדרה בחוק לקידום התחרות בענף המזון.
<אמיר רשף: התאמנו וזה מתעדכן אחת לשנה.