GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש שמשרד המשפטים יבהיר את התיקון שמתבקש.
<נעה בן שבת: הנושא של עמיל מכס יורד מכאן.
<אלי גורדון: במסגרת הדיונים לעניין היבוא והסדרי ייבוא הועלתה בקשה מנציגי היבואנים והתעשייה לתת הסדר גם למישהו שהוא מיישם איזושהי מערכת הבטחת איכות במסגרת ייבוא.
<אלי גורדון: לאור כך נתנו לשר סמכות להתקין תקנות שיקבעו תנאים לאלה שהם יבואנים אשר מיישמים מערכות הבטחת איכות ובטיחות בעתיד, לא כרגע.
<אלי גורדון: פשוט לתת לשר סמכות לתת הקלות בהתאם לכך שיבואן כזה או אחר יש לו מערכות הבטחת איכות ובטיחות פנימיות והוא בודק את עצמו וכך הלאה וכך הלאה.
אלי אלאלוף: למה זה אמור להגיע עד לשר?
<אלי גורדון: אלה תקנות בדיוק כמו תקנות תנאי ייצור נאותים שקיימות כרגע.
<אלי גורדון: אנחנו נרחיב גם לכל הנושא של ייבוא מזון.
<רוית ארבל: מה זה התנאים שנקבעו ב-148(11)(א)?
<רוברט סגל: אני חושב שההפניה לא נכונה.
<רוברט סגל: צריך להיות (13).
<ענת מימון: נקריא את הסעיפים החדשים.
תת-סימן ז'1: 147א אישור יבוא נאות מנהל שירות המזון, או מי שהסמיכו לכך, ייתן אישור ייבוא נאות לייבוא מזון מסוים למי שמתקיימים בו התנאים שנקבעו לפי סעיף 148(13).
<זמר בלונדהיים: המלים "לייבוא מזון מסוים" לא אמורות להופיע כאן.
<נעה בן שבת: למה לא.
<זמר בלונדהיים: כי זה אישור כללי.
<נעה בן שבת: אישור ייצור נאות, גם הוא אישור כללי אבל הוא עיסוק מזון.
<זמר בלונדהיים: זה נכון, אבל אני חושב שכאן זה שונה קצת כי הכוונה היא שיש לו מערכת בקרת איכות מסוימת או שהוא נגיד מייבא עשרים שנים ואין לו בעיה, ואז אני בעצם אומר אתה יבואן בסטנדרט גבוה.
<אלי גורדון: גם אישור ייצור נאות, האישורים האלה מעידים על יישום מערכת הבטחת איכות ובטיחות ברמה של העסק.
<אלי גורדון: לכן זאת מערכת שבוחנת קודם כל התנהלות של החברה.
<אלי גורדון: לכן לדבר על מוצר פרטני, זה לא נכון כי אף אחד לא נותן אישור על מוצר.
<אלי גורדון: במקרה כזה נבדקת כל המערכת, יישום של מערכות בקרת איכות ברמת העסק.
<נעה בן שבת: נוריד את המלים האלה.
<רוברט סגל: זה לא מדויק כי יכול להיות יצרן שיש לו כמה אתרי ייצור כאשר במחלקה מסוימת יצרן מייצר מוצרים שדורשים ורק לאותם מוצרים יש לו.
<אלי גורדון: מה שאתה אומר זה מדויק אבל יחד עם זאת זה לא מדויק מה שאני רוצה להגיע אליו.
<אלי גורדון: אני לא רוצה שבמחלקה אחת יהיה ניהול מערכת הבטחת איכות ובמחלקה אחרת לא יהיה כי אז כל המערכת שמיושמת ברמה של המחלקה שווה את המחלקה בלבד ולא יותר מזה.
<ענת מימון: השאלה אם אפשר לכתוב שיהיה כללי או סוג מזון מסוים.
<זמר בלונדהיים: אני הייתי משאיר את זה להסדרה.
<זמר בלונדהיים: עוד לא קבענו למה יינתן האישור, איך הוא יינתן, ובעיני הדיון הזה יכול להיות בהסדרה.
<ענת מימון: אנחנו מורידים את המלים "לייבוא סוג מזון מסוים".
<ענת מימון: רשימת בעלי אישור ייבוא נאות לפי סעיף זה תפורסם באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: למה אין פרסום כזה גם לגבי אישור ייצור נאות?
<אלי גורדון: עובדתית יש פרסום.
<אלי גורדון: כל בעלי היתר GMP מפורסמים גם היום באתר האינטרנט של שירות המזון.
<נעה בן שבת: אולי נכתוב את זה.
<אלי גורדון: אין לנו בעיה.
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים גם חובת פרסום כזאת לגבי אישור ייצור נאות.
<ענת מימון: סעיפים 69 ו-70 יחולו לעניין אישור יבוא נאות, בשינויים המחויבים.
<נעה בן שבת: זה התוקף שלו ואפשרות ביטול וההתניה.
<זמר בלונדהיים: צריך גם את סעיף 71 שזה דיווח למנהל על השינויים בפרטים שבבקשה.
<זמר בלונדהיים: אם הוא הפעיל מערכת בקרת איכות ופתאום הוא לא מפעיל, מן הסתם הוא צריך לעדכן.
<נעה בן שבת: בסדר, סעיפים 69, 70 ו-71.
<רוברט סגל: שאלת הבהרה לגבי אותו סעיף.
<רוברט סגל: מי שמייבא לצורך העניין קורנפלקס ומחר רוצה לייבא מזון ייעודי, GMP רלוונטי לו גם אם בעברו הוא ייבא קורנפלקס?
<אלי גורדון: אתה שם לב שאתה כבר דן בתקנות שאמורות להתעדכן אחרי שהחוק עובר?
<רוברט סגל: שאלת תם.
<אלי גורדון: את שאלות התם בוא נשאל בזמן התקנת התקנות ולא כרגע כי אנחנו כרגע דנים בשאלת תם אם החוק עובר או לא ואם יש לנו מספיק זמן.
<אמיר רשף: או בוא נשאל, רוברט, ממה אתה חושש.
<רוברט סגל: במזון רגיש הסיכונים לבריאות הציבור הרבה יותר רחבים והמשמעויות לגביו הרבה יותר משמעותיות.
<אמיר רשף: אני חושב שבמסגרת התקנות, שירות המזון ייתן את הדעת.
<רוית ארבל: לאור זה שכל הנושא הזה הוסף לתקנות, זה נושא מאוד חשוב וחדש, אולי פשוט להוסיף שהתקנות יהיו באישור הוועדה כי כרגע הן לא באישור הוועדה.
אלי אלאלוף: את התקנות שלנו קבענו.
<נעה בן שבת: לא קבענו תמיד.
<זמר בלונדהיים: אם היינו קובעים תמיד, הוועדה הייתה עושה רק אישורי תקנות.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, בנימה אופטימית.
<אלי גורדון: אני מבטיח שבמהלך השנה הקרובה אנחנו ניפגש כאן עם תקנות יותר מפעם אחת.
אלי אלאלוף: אני בעד לדון בנושאים עקרוניים.
<זאב פיקובסקי: בסעיף ההגדרות, אין אישור ייבוא נאות.
<זאב פיקובסקי: אין הגדרה לזה.
<נעה בן שבת: כל ההוראות שנוגעות לאישור ייקבעו בתקנות.
<זמר בלונדהיים: עשינו אישור ייצור נאות.
<זמר בלונדהיים: אישור ייבוא נאות, אישור לפי סעיף 147א.
<נעה בן שבת: אני מבקשת להשאיר את זה לנסחית.
<נעה בן שבת: אנחנו לא רוצים להעמיס הגדרות.
<רוית ארבל: סעיף 148 יהיה באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: בסעיף 148 פסקה (5), הנושא של שינוי התוספת השנייה, השלישית והרביעית.
<נעה בן שבת: כיוון שהנוסחים של ההצעות וההתחייבויות כתובים בתוספות האלה, קבענו כאן הוראה מיוחדת שאפשר לשנות את התוספות במסגרת זו שהשר בהתייעצות עם שר הכלכלה רשאי לקבוע את הנוסח ולכן גם מיעטנו את זה מהסעיף שמופיע בהמשך בו כתובה הוראה כללית על שינוי התוספות.
אנחנו אומרים: "באישור הועדה – תנאים למתן אישור ייבוא נאות, והוראות לעניין הגשת בקשה לאישור ייבוא נאות, מסמכים שיש לצרף לבקשה ודרך הטיפול בה וכן הוראות לעניין אופן הפיקוח והבדיקה של יבואן בעל אישור כאמור, והכול בהתאם לנדרש לצורך הבטחת בריאות ובטיחות הציבור ותקינות המזון".
<רוית ארבל: פסקה (13) היא באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: באישור הוועדה.
איציק שמולי: כל הסעיפים הקטנים באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: רק מעטים מהם.
<נעה בן שבת: פסקה (7) היא באישור הוועדה ופסקה (12).
<נעה בן שבת: כל השאר ללא אישור הוועדה אלא רק בהתייעצות עם שר הכלכלה.
<קריאה: למה דווקא (13) באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: אנחנו קובעים את ההוראות, מי מקבל אישור ייבוא נאות.
<נעה בן שבת: כמו שאמרנו אנחנו לא יודעים מה אומר הייבוא הזה ומה המשמעות שלו.
<נעה בן שבת: זאת מעין כותרת למשהו שהוא לא ברור ולכן אני חושבת שלפחות צריך לקיים את הדיון הציבורי בעניין הזה.
<נעה בן שבת: זה לא עניין מקצועי מאוד מאוד פרטני כמו דרכי בדיקת מזון שאולי היא משהו מאוד מאוד פרטני.
<בועז סיטי: יש לנו הערה לגבי סעיף 148(א).
<בועז סיטי: בדיונים הקודמים ביקשנו מערכת בקרת איכות.
<בועז סיטי: מה שקורה בסעיף 148(א) זה שיצואנים מסוימים שמפעילים מערכת בקרת איכות מקבלים הקלות לעומת יצואנים שלא מפעילים מערכת בקרת איכות.
<בועז סיטי: עלתה השאלה מהי מערכת בקרת איכות.
<בועז סיטי: אנחנו הצענו לצוות ולמשרד הבריאות שתי מערכות, האחת היא איזו 22,000 או לחילופין, איזו 9,000 בצירוף עם HASSAP.
<בועז סיטי: להבנתנו משרד הבריאות מקבל את המערכות האלה ואין מחלוקת עליהן.
<נעה בן שבת: הוא יפרסם אותן.
<בועז סיטי: כן, אבל הבנו שיש בעיה להכניס אותן מבחינת הצוות המקצועי ולשלב אותן כרגע בחוק.
<בועז סיטי: כן היינו רוצים שמשרד הבריאות יצהיר לפרוטוקול, אם זה מקובל עליו, ששתי המערכות האלה מקובלות מהסיבה הפשוטה שביום החקיקה אנחנו רוצים שליצואנים תהיה ודאות מסוימת האם הם עומדים בחוק או לא, ומי שלא עומד בחוק, מה הוא צריך לעשות כדי לקבל.
<בועז סיטי: שנית.
<בועז סיטי: בדיוק בגלל זה, מכיוון שכרגע אנחנו מסתפקים בהצהרה לפרוטוקול ולא בחוק, כן היינו רוצים שתיקבע הוראה שרשימה כזאת של מערכות בקרת איכות מקובלות תפורסם תוך זמן מסוים מיום הפרסום ואני אסביר בקצרה למה.
<בועז סיטי: הטמעה ויישום של מערכות בקרת איכות, זה משהו שלוקח זמן ויש יצואנים ויצרנים שירצו לעמוד ולקבל את ההטבה הזאת והם יצטרכו לעשות פעולות מסוימות, הן כספיות והן במפעל ולעשות התאמות מסוימות כדי לעמוד בזה.
<בועז סיטי: מכיוון שהוועדה רוצה לצמצם כמה שיותר את מועד התחולה, אנחנו חושבים שזה חשוב שיתפרסם כמה שיותר מוקדם מה הן המערכות האלה כדי לאפשר להם.
אלי אלאלוף: יש לי שאלה פשוטה.
אלי אלאלוף: למה אי אפשר לכלול בחוק היום את שני התנאים האלה – איזו 22,000 ואיזו 9,000?
<זמר בלונדהיים: לא שאי אפשר, אבל אחר כך משתנה השם של התקן ואז צריך לעשות שלוש קריאות.
<זמר בלונדהיים: אין מחלוקת, משרד הבריאות להבנתי מבחינה מקצועית מסכים ואנחנו נצהיר.
<זמר בלונדהיים: זה בסך הכול להוסיף עמוד לאתר האינטרנט וזה יכול להיעשות די מהר.
<זמר בלונדהיים: אלה לא תקנות וזה לא אמור לעכב.
<זמר בלונדהיים: נדמה לי שהבקשה שלהם היא סבירה ואפשר לעשות אותה.
<זמר בלונדהיים: אם רוצים להוסיף עוד מערכת חדשה ורוצים להקל, אלה שלוש קריאות.
<נעה בן שבת: אפשר לעשות את זה כתוספת.
<זמר בלונדהיים: גם זה חקיקת משנה.
<נעה בן שבת: זאת חקיקת משנה.
<נעה בן שבת: אפשר פרסום באינטרנט.
אלי אלאלוף: למה אי אפשר באישור הוועדה השלמת הטייטל החדש של איזו 22,000?
אלי אלאלוף: למה צריך שינוי חקיקה?
<אמיר רשף: אם זאת תוספת לחוק, אתה צריך תיקון חקיקה.
<אמיר רשף: השאלה אם צריך תוספת, כי זה נושא שיש לו התפתחות.
אלי אלאלוף: אתם מרחמים עלינו שלא נעשה שלוש קריאות.
אלי אלאלוף: אני הייתי שם את זה כבסיס ואם יש שינוי, הטכניקה היא לא חשובה.
אלי אלאלוף: כרגע המהות היא החשובה.
אלי אלאלוף: המהות אומרת איזו 22,000 ואיזו 9,000 פלוס משהו, תגמרו את זה וזהו.
אלי אלאלוף: למה הוויכוח הזה?
אלי אלאלוף: אתם חוששים שלא יהיה לנו זמן?
אלי אלאלוף: יהיה לנו זמן לדברים טובים מסוג זה.
<אלי גורדון: קודם כל, אדוני, אנחנו לא חוששים.
<אלי גורדון: שנית, כל מה שהוצע על ידי נציגי התעשייה, קיים כבר היום.
<אלי גורדון: אנחנו מציעים, כדי לתכלל את התהליך ולייעל את התהליך, היכן שזה ניתן.
<אלי גורדון: זאת לא רשימה כל כך חשובה שצריך לנהל אותה ברמת נספח או תוספת בחוק.
<אלי גורדון: אם יורשה, לנו אין התנגדות לקבל את הבקשה של התעשייה וכבר לפרסם.
אלי אלאלוף: זאת עכשיו גם הבקשה שלי.
אלי אלאלוף: אני רוצה להקל.
<אלי גורדון: את זה גם אנחנו רוצים.
אלי אלאלוף: אז תשים בחוק ואם אתה רוצה לתקן, יש לך מספר דרכים לעשות זאת.
<אלי גורדון: לי אין בעיה.
<אלי גורדון: אני אכתוב בחוק ומחר בבוקר יבוא מישהו אחר שירצה מערכת אחרת, אני צריך לעדכן תקנה.
אלי אלאלוף: חיזקת אותי.
אלי אלאלוף: יבוא מישהו אחר ויתחיל מחדש.
אלי אלאלוף: לפחות כך יש בסיס.
<זמר בלונדהיים: אני מציע שזאת תהיה תוספת אולי בלי אישור ועדה כי אחרת היכולת לשנות את זה - - -
אלי אלאלוף: בלי אישור.
אלי אלאלוף: אני בעד להקל על העולם.
<רוברט סגל: כל דין אחר שיבוא במקומו באישור המנהל.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים לעשות זאת.
<נעה בן שבת: .
<אלי גורדון: אל תתפוס את המרובה כי בסוף לא תפסת כלום.
אלי אלאלוף: אל תסבכו.
אלי אלאלוף: אני מבקש לרשום את מה שנאמר על ידכם.
אלי אלאלוף: תשימו את זה בחוק.
<נעה בן שבת: כדי שנוכל להניח את התוספת הזאת, אנחנו נקבע תוספת ללא אישור ועדה אבל אנחנו מבקשים שהתוספת הזאת, שייתנו לנו את הפרטים מה יהיה כתוב בה.
<זמר בלונדהיים: נשלח לכם.
<נעה בן שבת: היום.
<נעה בן שבת: כי אחרת נפרסם את התוספת הזאת ריקה.
<זמר בלונדהיים: תקבלי את זה בתום הדיון.
<זמר בלונדהיים: עד שנגיע לתוספות, זה יהיה ונוכל להקריא את זה.
<נעה בן שבת: סעיף 158א.
<נעה בן שבת: אם תהיה רביזיה על הסעיף – לא זוכרת איזה - שקובע את חובת משווק לגבי מזון ארוז מראש, אנחנו נציע שבמקום לקבוע שם הוראות שמפריעות לקביעה הפלילית, הסעיף הזה, סעיף 39, יצורף כאן לרשימת הסעיפים בסעיף 158א ויחול עליו ההסדר הזה במקום ההסדר המיוחד שנעשה שם.
<נעה בן שבת: שם זה מכביד על ההוראה הפלילית.
<נעה בן שבת: לעומת זאת, כאן זה מקנה את ההגנה או איזושהי חזקה כנגד האחריות הפלילית.
<קריאה: על איזה סעיף דיברת?
<נעה בן שבת: על סעיף 39(ג).
<נעה בן שבת: הייתה הערה של שופרסל להרחיב את ההגנה בסעיף 158א ואת החזקה גם על מזון שאינו ארוז מראש.
<נעה בן שבת: כדי שנסגור את ההערה הזאת, אני רוצה לבקש התייחסות משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: לסעיף 158א יש לנו את הערת שופרסל שביקשה להרחיב את החזקה שניתנת למשווקים שמיישמים מערכת בקרת איכות, שנקטו באמצעים הנדרשים לפי דין לשמירה על המזון.
<אלי גורדון: אני חושב שזה לא נכון.
<אלי גורדון: כל הטענה התחילה מזה שמוצר מזון ארוז מראש, אין עליו שליטה ואי אפשר לדעת שום דבר.
<אלי גורדון: כל המנגנון של ההגנה נבנה על התזה הזאת.
<אלי גורדון: כרגע אנחנו רוצים לעבור את הגבול הנכון ההגיוני ולהגיע למצב שבו חובות של משווק שהם בהחלט בשליטתו, רוצים לקבל עליהן הגנות ולטעמנו זה לא נכון.
אלי אלאלוף: קיבלנו את העמדה של משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: ההגדרה של העברת מזון.
<נעה בן שבת: בסעיפים האלה יש לנו כמה תיקונים, בסעיפי העקיבות.
העברת מזון: ""העברת מזון" - העברת מזון בין עוסקים במזון, למעט – העברה לעוסק במזון שהוא מוביל בלבד, או ממנו, שהיא למטרת הובלתו בין עוסקים במזון.
העברת מזון: העברת דוגמאות מזון לצרכי מחקר ופיתוח שאינן מיועדות למכירה לצרכנים.
העברת מזון: העברת מזון אל גורם מחוץ לישראל במסגרת ייצוא".
העברת מזון: זה כדי להבהיר בין מי למי אנחנו דורשים את העקיבות.
העברת מזון: אם יש איזה מוביל שהוא רק מוביל לרגע, מסמך העקיבות אמור לדעת או מכוון לדעת לאן עבר המזון ולאן הגיע המזון.
העברת מזון: הוא בין שני העוסקים במזון ולכן זה לא נוגע להובלה שהיא הובלה בלבד, שאין בה פעולות שיווק שנלוות אליה וזה לא מפיץ או משהו כזה.
העברת מזון: גם העברת הדוגמאות זה חריג וגם הנושא של הייצור חריג.
העברת מזון: זה במענה להערות שנשמעו כאן.
העברת מזון: ""פרטי העוסק" – שם היצרן של המזון ומספר רישיון הייצור שלו או שם היבואן של המזון ומספר תעודת היבואן הרשום שלו, כפי שהם מופיעים באחד ממסמכים אלה – אחד מהמסמכים בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לשם היצרן או היבואן ומספרי רישיונם או תעודתם.
העברת מזון: תעודת משלוח, ככל שינה, ולעניין מוצר בשר – תעודת משלוח למוצר בשר, כהגדרתם בסימן ח'.
העברת מזון: חשבונית עסקה, חשבונית מס או מסמך אחר שמשמש לייעוד דומה, אף אם שמו אחר.
העברת מזון: לגבי מזון פטור – העתק של אחד מהמסמכים הנדרשים בסעיף 153(א).
<רוית ארבל: אחד מהם נדרש?
<רוית ארבל: לא כל כך ברור מהרישא.
<נעה בן שבת: אחד מהמסמכים האלה.
<רוית ארבל: זה לא כתוב ברישא.
<נעה בן שבת: זה כתוב ברישא.
<זמר בלונדהיים: דווקא לא נדרשים כל המסמכים.
<זמר בלונדהיים: עברנו לפרטים.
<זמר בלונדהיים: אמרנו כפי שהם מופיעים באחד ממסמכים אלה.
<רוית ארבל: ואם לא הופיעו במסמכים אלה, אחד מהמסמכים.
<רוית ארבל: בסדר.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לקרוא את כל ההסדר, אלה הרבה סעיפים, אבל אני רוצה לבקש לסיים אותם.
<זמר בלונדהיים: בהחרגות על העברות מזון הייתה לנו גם החרגה לעניין ייבוא שברור שהיבואן לא צריך את פרטי היצרן בחוץ לארץ.
<נעה בן שבת: נוכל לשמור את זה כאן.
<נעה בן שבת: נקרא את הסעיפים ונראה היכן זה.
<נעה בן שבת: הסדרת עקיבות המזון על ידי מעביר מזון בהעברת מזון, על עוסק במזון המעביר את המזון לקבל ממקבל המזון פרטים אלה לגביו ולתעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר, ולמסור למקבל המזון פרטים כאמור בסעיף 161.
<נעה בן שבת: עותק של תעודת המשלוח שנתן למקבל המזון, הכוללת את פרטיו, ובכלל זה שמו המלא, מען העסק, ומספר זיהוי.
<נעה בן שבת: לא כללה תעודת המשלוח מספר זיהוי כאמור, ישמור את התעודה בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לבין זהות מקבל המזון.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "מספר זיהוי" – אחד מאלה: מספר רישיון יצרן, מספר תעודת יבואן רשום, מספר רישיון עסק, מספר עוסק מורשה.
<נעה בן שבת: הוראת סעיף קטן (א) לא תחול על ע וסק במזון בשיווק קמעונאי אם עוסק אחר במזון רכש ממנו את המזון כצרכן, בלי ידיעתו.
<נעה בן שבת: 161.
<נעה בן שבת: הסדרת עקיבות המזון על ידי מקבל מזון בהעברת מזון יקבל מקבל המזון ממעביר המזון פרטים אלה לגביו ויתעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר, וימסור למעביר המזון פרטים כאמור בסעיף 160: שמשו המלא.
<נעה בן שבת: היה למקבל המזון יותר מאתר אחד שאליו מיועד המזון, חובה על מקבל המזון לתעד את האתרים שבהם נמצא המזון אותו קיבל, בהתאם לזיהוי המזון, ולעדכן את התיעוד ככל שחלו שינויים במיקום המזון.
<נעה בן שבת: לעניין סעיף קטן זה, "תיעוד" – לרבות באמצעות מערכת לניהול מלאים או מערכת ממוחשבת אחרת.
<נעה בן שבת: 162.
<נעה בן שבת: תיעוד פרטיהם של מעביר מזון ומקבל מזון.
<נעה בן שבת: ישמור את הפרטים והמסמכים הנדרשים לגבי כל משלוח מזון למשך תקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון או, בהיעדר סימון של מועד כאמור, משנה ממועד העברת המזון בהתאם לתאריך בתעודת המשלוח ובהיעדר תעודת משלוח, בחשבונית העסקה.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (א), אם ניתנה למשלוח של מוצרי בשר תעודת משלוח וטרינרית, יישמר התיעוד האמור לתקופה שלא תפחת משישה חודשים בלבד ממועד העברת המזון.
<נעה בן שבת: 163.
<נעה בן שבת: תקנות לעניין עקיבות מזון השר רשאי לקבוע באישור הוועדה ובשים לב לסוג העוסקים במזון שעליהם יחולו ההוראות - הוראות לעניין הפרטים הנדרשים לצורך זיהוי המזון לפי תת סימן זה.
<נעה בן שבת: מסמכים נוספים או פרטי מסמכים, לרבות בדיקות, מפרטים ואישורים שאותם יש לקבל ולשמור לצורך הבטחת העקיבות לפי תת סימן זה.
<נעה בן שבת: הקלות בדרישות סעיפים 162 ו-163(1) ו-(2), לפי סוגי עסוקים, בשים לב לגודלם ולסוג המזון המועבר או המתקבל על ידם.
<נעה בן שבת: סוגי מזון שלגביהם תחול הוראת סעיפים 160 ו-161 אף אם הם מועברים למי שאינו עוסק במזון, ובלבד שהדבר נדרש לשם שמירה על בריאות הציבור.
<נעה בן שבת: אתם אומרים שנשמט כאן נושא היבואן ואתם רוצים להוסיף אותו בהגדרת העברת מזון.
<זמר בלונדהיים: זה קבלת מזון.
<נעה בן שבת: אבל קוראים לזה העברה בין עוסקים במזון.
אלי אלאלוף: הספקתם לדון בכמה נושאים?
<זאב שמואל פרידמן: הגענו לכמה הסכמות.
<נעה בן שבת: נכון, אבל אדוני ברשותך, יש כמה הערות שאנחנו רוצים להעיר בעקבות הערות שקיבלנו בהפסקה מאביגיל סון מהמחלקה הפלילית במשרד המשפטים.
<נעה בן שבת: זה ביחס שבין ההוראות של סעיף 57 לבין ההוראות של סעיף 159 עד 163.
<נעה בן שבת: במקום להלאות את הוועדה, אני אגיד שיכול להיות שאנחנו נצטרך להזיז את סעיף 157 ממקומו ולעשות איזושהי התאמה בינו לבין הסעיפים האחרים.
<נעה בן שבת: זה יותר עניין נוסחי.
<נעה בן שבת: מבחינת ההוראה המהותית, אני רוצה לומר שבסעיף 160 חייבנו לתעד את הפרטים, לקבל את הפרטים, ואנחנו גם נגיד במסמכים שקבע השר לפי סעיף 163, אם הוא קבע כמובן, אם הוא ידרוש שמעביר המזון יקבל מסמכים מסוימים.
<נעה בן שבת: אותו הדבר בסעיף 161 נאמר: המסמכים שקבע השר.
<נעה בן שבת: בסעיף 162 אנחנו אומרים "החייב בתיעוד ישמור את הפרטים והמסמכים הנדרשים" אבל לא אמרנו מה נדרשים ולכן נבהיר שאו שנדרשים לפי סעיף 161 או לפי סעיף 162 או לפי סעיף 163(2).
<נעה בן שבת: כך תהיה משמעות ונתייחס לאפשרות לקבוע מסמכים וגם נבהיר את כל המערכת הזאת כדי למנוע כאן כפילויות.
<נעה בן שבת: כמובן שלא צריך כפילויות לא בהוראות הפליליות ולא בהוראות האחרות.
<נעה בן שבת: אדוני, עד שיחזרו אנשי משרד הבריאות, נתקדם.
<רז הילמן: בסעיף 160(א), מספר זיהוי, אין כאן אפשרות של ח"פ.
<רז הילמן: נראה לי שכדאי שזה יהיה.
<נעה בן שבת: מספר זיהוי, זה גם ח"פ.
<רז הילמן: כתבו מספר עוסק מורשה אבל לא כתבו מספר ח"פ.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה שצריך כי אני חושבת ש-ח"פ זה מספר זיהוי של מישהו שהוא לא אדם, של תאגיד.
<נעה בן שבת: לבן אדם יש מספר תעודת זהות או מספר דרכון ולחברה או לתאגיד יש ח"פ או ע"מ.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד לרבות אחד מאלה?
<רז הילמן: מספר זהות זה אחד מאלה.
<רז הילמן: או מספר רישיון יצרן או מספר תעודת יבואן רשום או מספר רישיון עסק או מספר עוסק מורשה וצריכה לדעתי להיות עוד חלופה – או מספר ח"פ.
<זמר בלונדהיים: זה לא טוב לנו כי למספר ח"פ יכולים להיות מספר רישיונות יצרן וגם מספר רישיונות עסק.
<זמר בלונדהיים: הרעיון כאן היה לדברים שהם חד חד-ערכיים.
<זמר בלונדהיים: אני צריך רישיון עסק לכל סניף, לאן העברתי את זה, ולכן המספר ח"פ לא עוזר לי.
<רז הילמן: אנחנו מדברים עכשיו על המשווק.
<רז הילמן: אם המשווק הוא חברה, מה הוא אמור לתת?
<זמר בלונדהיים: את מספר רישיון העסק, את הסניף הספציפי אליו הגיע המזון.
<רז הילמן: השאלה אם תמיד יש את זסה.
<זמר בלונדהיים: למה שלא יהיה?
<רז הילמן: זה שונה מכל סניף וסניף.
<נעה בן שבת: בהנחה שזה משווק שפועל כדין או יצרן שפועל כדין או יבואן שפועל כדין, באחד מהם יהיה את אחד המסמכים האלה.
<רז הילמן: סעיף 163(3).
<רז הילמן: כאשר עושים משהו שכל כך מסובך לשנות אותו, יש כאן סעיף 163(3) שאומר שאפשר לעשות הקלות בדרישות לגבי החובה לשמור מסמכים.
<רז הילמן: אני חושב שהסעיף שמסמיך לתת הקלות, צריך להסמיך לתת הקלות לצורך להחזיק את המסמכים מלכתחילה.
<רז הילמן: במקרה זה יהיה צורך כזה.
<רז הילמן: חבל שיצטרכו תיקון חקיקה.
<רז הילמן: זאת בסך הכול סמכות לשר לקבוע שבעתיד, אם הוא יראה לנכון, יהיה אפשר לתת פטור מזה.
<רז הילמן: אם הוא יראה שאין בזה צורך, הוא לא יקבע.
<זמר בלונדהיים: ההערה הזאת עלתה בעבר ולא במקרה היא לא תוקנה.
<זמר בלונדהיים: היא לא תוקנה כי מבחינתנו אלה המסמכים הבסיסיים ביותר ואנחנו לא רואים דרך שאפשר להקל בהם, לשמור את העקיבות.
<זמר בלונדהיים: הרעיון הוא שאכן אין להקל בהסדרי העקיבות הבסיסיים ביותר שמבטיחים את היכולת שלנו לעקוב אחרי המזון.
<זמר בלונדהיים: לכן העמדה המקצועית – אלי לא כאן אבל גם שרון יכולה להגיד – הייתה שזה נדון והחליטו לא.
<רז הילמן: השאלה אם אפשר לצפות מראש את כל האפשרויות של דברים כדי שהחוק הזה ייושם.
<זמר בלונדהיים: בחוק יש כל מיני הסדרים שאנחנו לא נותנים סמכות ותמיד אפשר להגיד את זה.
<זמר בלונדהיים: הרי אפשר היה להגיד בסוף סעיף שהשר רשאי בהתאם לצורך להקל בכל ההוראות של החוק הזה ולשנות, אם הוא ראה לנכון.
<רז הילמן: במיוחד כאן.
<זמר בלונדהיים: היכן שראינו לנכון, כתבנו.
<זמר בלונדהיים: כאן לא כתבנו.
<זמר בלונדהיים: נעה, הערה קטנה.
<זמר בלונדהיים: בסעיף 162 אנחנו אומרים "אם אין תעודת משלוח, חשבונית עסקה".
<זמר בלונדהיים: חשבונית עסקה בפרטי עוסק, אמרנו או חשבונית עסקה או חשבונית מס או מסמך זה.
<זמר בלונדהיים: הייתי מציע להפנות או לפסקה (2) ולהגיד פרטי עוסק.
<זמר בלונדהיים: בקיצור, כל שלושת המסמכים רלוונטיים באותה מידה.
מציעים שייאמר: אנחנו לא מדברים רק על מסמכים שנדרש לשמור ולכן באופן זה הוא יוכל לדרוש גם מסמכים שתהיה חובה למסור אותם.
מציעים שייאמר: כך אנחנו רוצים לתת מענה להערת המשווקים בנושא.
<רוני סורקיס: שאלה.
<רוני סורקיס: מה הכוונה בסוגי משווקים?
<רוני סורקיס: האם זה מאותה קבוצה או משווקים של סוגים שונים של מזונות?
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה יכול להיות גם וגם.
<נעה בן שבת: אלה יכולים להיות סוגי משווקים מבחינת המזון שהם משווקים וגם מבחינת היקף הפעילות שלהם.
<זמר בלונדהיים: לא לפי קבוצה.
<זמר בלונדהיים: זה לא יהיה שופרסל כך ואחר אחרת.
<רוני סורקיס: אני שואל כי יש כאן
<רוני סורקיס: דבר כזה שקוראי לו משווק גדול ואני רוצה לדעת אם לצורך העניין יטילו עלי כמשווק גדול חובות שונות לעומת משווקים שהם לא גדולים.
<נעה בן שבת: גם זה יכול להיות.
<זמר בלונדהיים: זה אפשרי.
<זמר בלונדהיים: הסעיף סובל את זה.
<זמר בלונדהיים: האם יש כוונה?
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא יודעים להגיד עכשיו.
<זמר בלונדהיים: זה סעיף מסמיך כמו שרז אמר.
<נעה בן שבת: צריך לזכור שסוגי המשווקים, זה יכול להיות האם הוא מאחסן, האם הוא מוביל, האם הוא מוכר.
<רוני סורקיס: סוגי משווקים, זה בסדר.
<רוני סורקיס: אני מדבר על הנושא של משווק גדול.
<זמר בלונדהיים: כתבנו בשים לב לגודלם.
<זמר בלונדהיים: זה בהחלט כן.
<זמר בלונדהיים: התשובה היא, אכן, זאת דיפרנציאציה רלוונטית, היא אכן גם נכונה לטעמנו, לפעמים אתה באמת דורש משהו ועושה הבדל ביחס לגודל, משאבים וכולי.
<נעה בן שבת: בפסקה (1) עשינו את ההבדל הזה אבל בפסקה (4) באמת אמרנו - - -
<זמר בלונדהיים: אלה תקנות באישור ועדה.
<זמר בלונדהיים: זה יגיע לכאן ויהיה לכם יומכם.
<נעה בן שבת: אדוני, יש כמה דברים שאנחנו צריכים לנסות להספיק.
<נעה בן שבת: הייתה הערה של זאב פרידמן ויש לנו להמשיך עם הנוסח אבל התבקשנו על ידי המחלקה הפלילית בכל זאת להגיע לנושא העונשין בהקדם כדי להספיק אותו.
<נעה בן שבת: אני מניחה שזה לא ייקח הרבה זמן.
<נעה בן שבת: הייתי שמחה אם נוכל לקפוץ לשם.
אלי אלאלוף: יש בעיה טכנית כי הוזעקתי לישיבת יושבי ראש ועדה בשעה 15:15.
<נעה בן שבת: נעבור לעמוד 139, סעיף 283.
<ענת מימון: נציין את התיקונים.
<ענת מימון: אנחנו בסעיף קטן (א) שזה המדרג הקל יותר של עבירות העונשין.
<ענת מימון: העברנו לכאן, מסעיף קטן (ב), את הנושא של גוף זר.
<ענת מימון: אתם רואים בפסקה (1א): "מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד להוראות סעיף 29(א)(5)".
<נעה בן שבת: זה לפי בקשת הוועדה.
<ענת מימון: סעיף 33(ד) זה הנושא של הבשר.
<ענת מימון: אני מציעה שאת זה נשאיר לדיון בסעיף כי יכול להיות שיהיה שינוי בסעיף עצמו.
<נעה בן שבת: השינוי שיהיה בסעיפים עצמם, ישפיע כמובן על סעיפי העונשין.
<ענת מימון: פסקה (3) בעונשין, נחזור לזה עת נסגור את הנוסח הסופי של סעיף 33.
<ענת מימון: בפסקה (4) יש שינוי של נוסח.
<אביגיל סון פלדמן: אני אעיר שבפסקה (4) צריך לשנות בהתאם לשינויים שמסתמן שעושים או שאני מבינה שעושים בסעיף 37 עצמו.
<אביגיל סון פלדמן: בגלל שיש הבדל בין מה שחל על ייבוא ומכירה לבין מה שחל על יצרן, הייתי מחלקת את הסעיף כי התאריך האחרון המומלץ לא חל על יצרן.
<ענת מימון: ברגע שסעיף 37, יוכרע מה לגבי ההסדר שיחול על יצרן לגבי שימוש במוצרים שהתאריך המומלץ לשימוש חלף, אז באמת נצטרך להתאים את העונשין.
<ענת מימון: יכול להיות שההוראה תתוקן אבל לא תהיה הפללה בצדה.
<ענת מימון: בכל מקרה, נצטרך לתקן את פסקה (4) בהתאם.
<רוית ארבל: למה צריך לתקן?
<רוית ארבל: כרגע זה מייבא או מוכר.
<רוית ארבל: בכל מקרה זה נשאר.
<אביגיל סון פלדמן: כי כרגע כאילו גם על היצרן חל גם לגבי המומלץ.
<נעה בן שבת: ב-(4), מייבא ומוכר.
<נעה בן שבת: ב-4(א) זה רק עושה שימוש במזון שהתאריך האחרון לשימוש ולא המומלץ האחרון.
<אביגיל סון פלדמן: בסדר.
<אביגיל סון פלדמן: צריך לכתוב 37(א) ו-37(ב).
<ענת מימון: אם יהיו שם שינויים שידרשו שינוי, נחזור לזה.
<נעה בן שבת: אני מבינה שיש איזה סיכום לגבי ההצעה אותה אתם רוצים להציע לוועדה.
<אלי גורדון: מבחינתנו אין בעיה לקבל.
<אלי גורדון: אולי זאב יקריא את מה שהוא מציע.
<זאב שמואל פרידמן: ההצעה היא להוסיף לאחת מהאופציות של העבירה או מייחס סגולות של מקל או מסייע בהתמודדות עם מחלה או תסמין של מחלה.
אלי אלאלוף: יש הסכמה?
<אלי גורדון: לא מפריע לנו.
<רז הילמן: אני חושש שזאת הגדרה רחבה מדי.
<רז הילמן: הדברים האלה יקבלו מענה בתקנה.
<רז הילמן: התקנה תגדיר בדיוק מה מותר ומה אסור.
<רז הילמן: אם כבר רוצים להתייחס לסימפטום, הייתי מציע לקחת את ההגדרה של מחלה ושם כתוב מחלה או סימפטום.
<רז הילמן: מחלה היא מחלה או סימפטום מן המפורטים.
<רז הילמן: יכול להיות שאפשר את אותה הגדרה של מחלה להכניס גם כאן ואז אתה בעקיפין מכניס גם את הסימפטום.
<זאב שמואל פרידמן: אבל זה לא עונה על הבעיה.
אלי אלאלוף: נשמע דעה מקצועית של חבר הכנסת זחאלקה.
ג'מאל זחאלקה: תוספי מזון, לא מוצר בשר, כמו ויטמינים וכל מיני מוצרים מהצמח, אסור בתכלית האיסור לכתוב שיש להם סגולת מרפא.
ג'מאל זחאלקה: זה אסור.
ג'מאל זחאלקה: גם חיזוק.
ג'מאל זחאלקה: עושים מניפולציה ונותנים לך בנוסף למוצר עצמו נייר שמסביר לך מה הסגולות של מוצר זה או אחר בלי לקשור את זה למוצר, כאילו אתה צריך להסיק ש-גת עוזר למשל לכוח גברה.
אלי אלאלוף: אבל רק לתימנים.
ג'מאל זחאלקה: אתה צודק, רק אצל התימנים ואני אסביר לך למה זה כך.
ג'מאל זחאלקה: אני אגלה לך את הסוד למה זה רק אצל התימנים ולא אצל אחרים.
ג'מאל זחאלקה: כי מוכרים בבית מרקחת מוצר שנקרא גת פלוס, 250 שקלים, ואחר כך נותנים לך עוד נייר לגבי הסגולות של ה-גת ואתה צריך לבין שה-גת שקנית, הקפסולות האלה, הן עושות את כל הדבר הזה, משפחות מאושרות וכולי.