GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אביגיל סון פלדמן: ספציפית לתקנה הזאת הסכמנו לבקשת משרד הבריאות להעביר את זה לחלק ב'.
<נעה בן שבת: אם כן, השורה הזאת תעבור לחלק ב'.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לדגים טחונים.
<אביגיל סון פלדמן: תקנה 14 קובעת את הגודל של חבילות מוצר דג טחון.
<אביגיל סון פלדמן: הוא חייב להימכר בחבילות של 250, 500 או קילו.
אלי אלאלוף: הוא לא יכול להיות בתפזורת במקרר?
אלי אלאלוף: הוא חייב להיות ארוז?
<אביגיל סון פלדמן: הוא ייארז בחבילות.
אלי אלאלוף: חנות לדגים לא יכולה למכור דג טחון בתפזורת?
<אלי גורדון: אכן חנות יכולה למכור את הדג הטחון.
<אלי גורדון: דג טחון, כמו שאמרנו, זאת פעילות יצרנית וכדי לשמור על אותה זהות של הדג, אנחנו רוצים שהפעילות הזאת תיעשה לאחר אריזה וסימון של הדג.
<רוני סורקיס: כאשר כתוב דגים טחונים ומוצריהם, זאת אומרת זה מוצריהם מדגים טחונים או מוצריהם מדגים?
<אלי גורדון: לא הבנתי את השאלה.
<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו דנים עכשיו בתקנות.
<אביגיל סון פלדמן: התקנות קיימות כיום.
<אביגיל סון פלדמן: לא ניסחנו היום את התקנות.
<נעה בן שבת: תקנות שיווק ביצים למאכל.
<אביגיל סון פלדמן: תקנות שיווק ביצי מאכל.
<אביגיל סון פלדמן: אני אעיר הערה טכנית.
<אביגיל סון פלדמן: זה שלפעמים כתוב תקנה 2 לעניין ולפעמים לא, זה פשוט כי יש תקנות שמנוסחות כך שתקנה 2 קובעת את החובה ואחרי כן שאר התקנות מנוסחות בצורה אחרת.
<אביגיל סון פלדמן: תקנה 4, בדומה למה שאמרנו על בשר מעובד, מחייבת שהשיווק לצרכן יהיה באריזה קמעונאית ושזה יהיה באריזות שמיועדות לשיווק ליצרן.
<אביגיל סון פלדמן: זה חייב להיות ארוז לפני המכירה ויש שני סוגי אריזות.
<אביגיל סון פלדמן: בדיקת דגים.
<אביגיל סון פלדמן: תקנה 2א לבדיקת דגים מחייבת שהמשקל הנקי של דג קפוא יהיה שמונים אחוזים לפחות מהמשקל הכולל.
<אביגיל סון פלדמן: התקנות של סימון אזהרת חנק, שמנו כאן.
<אביגיל סון פלדמן: רוב ההוראות נמצאות במדרג הנמוך וכאן שמנו את ההוראה שמחייבת גם אזהרה בפרסומת.
<נעה בן שבת: את אומרת שזה נמצא במדרג הנמוך בהוראות הפליליות המפורטות.
<אביגיל סון פלדמן: אני אומרת שבאותו סט של תקנות יש הוראות לעניין החובה לקבוע אזהרה על הסימון ויש תקנה 5 שקובעת שחייבים לקבוע אזהרה בפרסומת למוצר.
<אביגיל סון פלדמן: עשינו הבחנה.
<אביגיל סון פלדמן: זה מדרג נמוך והסימון, השלט שהוא ממש בעת קניית המוצר, הוא במדרג החמור.
<נעה בן שבת: זה לא מופיע בטבלה שלפנינו.
<נעה בן שבת: צריך להוסיף את זה.
<נעה בן שבת: אזהרה מפני סכנת חנק.
<אביגיל סון פלדמן: זה לא מופיע כי זה במסגרת תקנות סימון.
<אביגיל סון פלדמן: יש תקנה שמפלילה את כל התקנות לעניין סימון כך שלא היה צריך לכתוב את זה כאן.
<אביגיל סון פלדמן: כאן זאת פרסומת.
<אביגיל סון פלדמן: זה לא מכוסה בשום מקום אחר.
<אביגיל סון פלדמן: פרסומת היא לא סימון.
<נעה בן שבת: אלא אם כן באמת נבהיר את הדבר הזה בנוסח.
<זמר בלונדהיים: הוספנו הסמכה לעניין פרסום.
<אביגיל סון פלדמן: הסמכה, כן, אבל הגדרה של סימון לא כוללת גם פרסומת.
<רוני סורקיס: החובה לעשות בדיקת משנה בדגים, מקורה בתקנות בריאות הציבור (בדיקת דגים).
<רוני סורקיס: בעצם זה שאתם מכניסים את זה לכאן, האם אתם לא גורמים לאיזושהי בעיה?
<אביגיל סון פלדמן: בעיקרון, הנושאים שהם קשורים לפרק של הפיקוח הווטרינרי, כרגע לא הכנסנו לטבלאות.
<אביגיל סון פלדמן: זה במסגרת הנושאים שאני רוצה ששי סומך יבדוק את הרלוונטיות שלהם ואת היחס שלהם לבין ההוראות.
<אביגיל סון פלדמן: כרגע התקנות הספציפיות האלה לא כאן ושי סומך צריך לבדוק.
<רוני סורקיס: בכל מקרה, תדעו שהחובה לעשות בדיקות משנה בדגים, מקורה רק כאן.
<אביגיל סון פלדמן: כן, אבל זאת לא תקנה שמופיעה כאן.
<אביגיל סון פלדמן: זאת תקנה שלא מופיעה כאן.
<אלי גורדון: רוני, אנחנו מכירים בעובדה שצריך לעשות קואורלציה.
<אלי גורדון: ברגע שיהיה הסדר שיינתן, בהתאם לכך יתוקנו הסעיפים.
<אלי גורדון: התקנות האלה לא מדברות רק על בדיקות.
<אלי גורדון: קודם כל, הן לא מזכירות בדיקות משנה.
<אביגיל סון פלדמן: אני עוברת למדרג החמור יותר, חלק ב'.
<אביגיל סון פלדמן: תקנות בדיקת דגים, 2, 2ב, 3 ו-3א.
<אביגיל סון פלדמן: זאת בעצם הסדרה.
<אביגיל סון פלדמן: אלה תקנות שמסדירות איך מאחסנים ומוכרים דגים קפואים.
<אביגיל סון פלדמן: אלה הוראות שאין להן מקבילה אחרת בחוק.
<אביגיל סון פלדמן: זה אומר הסדרה ספציפית של הנושא הזה.
<אביגיל סון פלדמן: יש כאן חובה לגבי הטמפרטורה בהחסנה, בהובלה, לגבי סוג המים שמשמשים כדי לזגג אותם, איך הם צריכים להיות מאוחסנים וכולי.
<אביגיל סון פלדמן: אלה הוראות מקצועיות.
<אביגיל סון פלדמן: בן אדם לא ימכור מצוננים ומלוחים שהטמפרטורה שלהם היא מעל 5 מעלות, החובה לערוך בדיקות לפני שמייבאים אותם, כל מיני בדיקות מסוימות עם תחולת חנקן.
<אביגיל סון פלדמן: אני לא נכנסת לכל הפרטים, אבל זה בגדול.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לבדוק את הנושא הזה של הטמפרטורה, אם זה לא עומד בחובה להחזיק בטמפרטורה מבוקרת.
<אביגיל סון פלדמן: לא, כי ההוראות בחוק אומרות שאם אתה מחזיק משהו שנקבעה לגביו הטמפרטורה, אתה צריך רישיון.
<אביגיל סון פלדמן: אני לא מצאתי סעיף שמפליל את עצם הקיום של הוראות התקנות לעניין הטמפרטורה.
<אביגיל סון פלדמן: בגדול, אלה התקנות לגבי בדיקת דגים.
<אביגיל סון פלדמן: גירום בשר.
<אביגיל סון פלדמן: זה מאוד דומה.
<אביגיל סון פלדמן: יש הוראות מפורטות איך עושים את הפעולות האלה.
<נעה בן שבת: אלה פעולות משרד החקלאות עכשיו יהיה אחראי לביצוע שלהן.
<נעה בן שבת: מבחינת חלוקת הסמכויות בין משרד החקלאות למשרד הבריאות, התקנות האלה של גירום בשר, המעמד שלהן משתנה?
<אלי גורדון: נכון לרגע זה, התקנות האלה תישארנה תקנות של בריאות הציבור.
<אלי גורדון: ברור שבמידה ונציגי משרד החקלאות יקבלו הסמכה לפקח מתוקף חקיקה זאת.
<אלי גורדון: במידה ומשרד החקלאות ירצה להתקין תקנות או לעדכנן מתוקף חקיקה ראשית משלו, ההסדר שמופיע בחוק הוא כזה שמאפשר התקנת תקנות בהתייעצות עם משרד הבריאות.
<אביגיל סון פלדמן: כל התקנות שמנויות כאן לעניין גירום בשר, עוסקות בעיקר בהנחיות איך עושים את זה, המאפיינים של המכונה, היכן היא, איזה ציוד, איזו טמפרטורה צריכה להיות, באיזה מכלים אפשר להחזיק את זה, כמה זמן זה יכול לקחת, באיזו טמפרטורה לאחסן, באיזו טמפרטורה לעשות את פעולת הגירום.
<רוית ארבל: הערה כללית לתוספת החמישית.
<רוית ארבל: התוספת החמישית מוזכרת בארבעה סעיפים כאשר האחד הוא המדרג הנמוך של עבירות העונשין והמדרג הגבוה, והמדרג הנמוך של העיצומים הכספיים והמדרג הגבוה.
<רוית ארבל: אני מבינה שאין חלוקה של עבירות.
<רוית ארבל: זאת אומרת, כל עבירה שמנויה כאן, לצורך העניין בחלק א', היא גם עבירה פלילית ובדיוק אותה עבירה היא גם עיצום כספי.
<רוית ארבל: זאת אומרת, לצורך העניין, הסעיף שאנחנו דנים בו עכשיו, איך מאחסנים בדיוק דג, לא בהכרח אולי צריכה להיות כאן עבירה פלילית אלא יכול להיות שמספיק עיצום כספי.
<רוית ארבל: זאת אומרת, קבעו את אותה טבלה לשני הקטיגוריות השונות והשאלה אם זה צריך להיות כך.
<רוית ארבל: אנחנו חושבים שצריכה להיות הבחנה בין מה מתאים לעיצום כספי ומה מתאים לעבירה פלילית.
<אביגיל סון פלדמן: בגדול, רוב העבירות בחוק הזה הן גם עבירה פלילית וגם עיצום כספי וההבחנה מתי הולכים לזה ומתי הולכים לזה, נעשית בהתאם לנוהל של המשרד האוכף שיש לו כל מיני קריטריונים.
<אביגיל סון פלדמן: זה נוהל שמנחה הרבה משרדים במצבים דומים ויש כל מיני נסיבות שמסתכלים עליהן, אם זה מספיק חמור כדי ללכת על אכיפה פלילית או שמספיקה אכיפה מינהלית.
<אביגיל סון פלדמן: אין משהו מיוחד בהקשר הזה בתוספת החמישית.
<אביגיל סון פלדמן: כל התקנות לעניין סימון נכללות מכוח סעיף 40.
<אביגיל סון פלדמן: יש הרבה מאוד תקנות כמו תקנות שעוסקות בסימון, התקנות שעוסקות באריזה, כל התקנות שעוסקות בתוספי מזון ותוספי תזונה.
<רוית ארבל: לאור תשובתך אני שואלת את השאלה הנוספת.
<רוית ארבל: האם התקנות שהן באמת הסדרה ספציפית של איך מאחסנים דגים או איך מוכרים דגים טחונים, אם זה מתאים לעבירות עונשין - אולי נייחד את זה רק לעיצומים הכספיים, מדרג נמוך ומדרג גבוה.
<אלי גורדון: רוית, אני חולק עליך.
אלי אלאלוף: אני חושב שהלכנו כאן לנישה של ענישה של ענישה.
אלי אלאלוף: תשאירו את הדברים האלה להבהרות ביניכם בעבודה היום יומית.
<רוית ארבל: אין הבהרות.
<רוית ארבל: אם זאת עבירה פלילית, זאת עבירה פלילית.
<אביגיל סון פלדמן: אני אעיר משהו כללי לגבי הדבר הזה.
<אביגיל סון פלדמן: באופן כללי בטח היום חקיקת המזון היא במידה רבה נעשית באמצעות תקנות.
<אביגיל סון פלדמן: בסוף, כדי להגן על הציבור, צריך לעשות כל מיני פעולות טכניות.
<אביגיל סון פלדמן: אלה דברים קריטיים.
אלי אלאלוף: זה יהיה בתקנות.
<אלי גורדון: אני חולק על התפיסה שניתן לעשות עבירה שתהיה רק עיצום.
<אלי גורדון: מבחינתנו עד היום כל העבירות היו עבירות שהן פליליות והמבנה של עונשין בנוי בצורה כזו שמשאיר קודם כל שיקול דעת למפקח מתי להפעיל את הסנקציה כעבירה פלילית ומתי כעיצום.
<רוית ארבל: שיקול הדעת הוא בהתאם לנוהל.
<רוית ארבל: הוא לא בהתאם לשיקול דעת המפקח.
<רוית ארבל: נחכה לנוהל.
אלי אלאלוף: עד עכשיו לא הצלחתי להבין על מה הוויכוח.
<נעה בן שבת: התשובה נסגרה.
<נעה בן שבת: הבחירה בין עונשין לעיצום כספי נקבעת בנוהל הפיקוח וכפי שהסבירה אביגיל, בעצם יש את כל הפירוט.
<נעה בן שבת: התקנות באופן מהותי כאן כי כל הפירוט של הפעולות האסורות נעשית בתקנות.
אלי אלאלוף: תקנות יותר קל לתקן.
<נעה בן שבת: יותר קל לתקן.
<אביגיל סון פלדמן: התקנות הבאות הן תקנות דגים טחונים.
<אביגיל סון פלדמן: הזכרנו אותם למעלה במדרג הנמוך, שם שמנו את גודל האריזות.
<אביגיל סון פלדמן: במדרג החמור יש את ההוראות היותר מהותיות לגבי הייצור של דגים טחונים, איזה דגים, באיזה מצב הם צריכים להיות, כל מיני הוראות סניטריות והוראות לגבי ספירת חיידקים ועוד.
<אביגיל סון פלדמן: אם אתם רוצים שאני אפרט יותר, אין בעיה.
אלי אלאלוף: זה בסדר.
<אביגיל סון פלדמן: כמו גירום בשר, איך עושים את הטחינה ומה הטמפרטורה, התנאים וכולי.
<אביגיל סון פלדמן: התקנות של ביצי מאכל במדרג החמור מדברות על מה צריכים להיות המאפיינים של הביצה, באיזו טמפרטורה צריך להחזיק אותה, איך מאחסנים אותה וכולי.
<נעה בן שבת: שימור מצרכי מזון על ידי קרינה.
אלי אלאלוף: מה זה קרינה כאן?
אלי אלאלוף: מה הפרשנות לקרינה?
<שרון גוטמן: לגבי הקרינה.
<שרון גוטמן: מעבירים את המוצר איזשהו תהליך, זה כמו מיקרוגל.
<שרון גוטמן: יש כאן בטח אנשים שיותר בקיאים ממני.
אלי אלאלוף: זאב, מה זה קרינה כאן?
אלי אלאלוף: אתה המומחה.
<זאב פיקובסקי: יש אפשרות בחקיקה הישראלית לשמר מזון באמצעות קרינה.
<זאב פיקובסקי: הקרנה, להקרין, קרינה.
<זאב פיקובסקי: קרינת גמא.
<זאב פיקובסקי: לא בקרינת מיקרוגל.
<זאב פיקובסקי: מיקרוגל זה בסדר, זה חימום, אבל יש קרינה שמאפשרת לשמר מזון כמו חלקי עופות, צמחים מסוימים וכולי שהמחוקק נתן את האפשרות לכך.
אלי אלאלוף: קרינה על ידי מה?
אלי אלאלוף: איזה מכשיר?
<זאב פיקובסקי: מיינן.
<זאב פיקובסקי: מכשיר שיוצר קרינה מייננת.
<אביגיל סון פלדמן: סעיף קטן (2)(א) בתקנות האלה קובע איך מותר להקרין כל סוג מזון.
אלי אלאלוף: סיימנו.
אלי אלאלוף: אפשר לעבור למשהו אחר?
<נעה בן שבת: רצינו ללכת לפי הסדר, אבל בכל זאת נחזור לסעיפי העונשין.
אלי אלאלוף: אני הייתי רוצה להיות במצב שמ-1 עד איקס גמרנו.
<נעה בן שבת: אפשר לעשות זאת.
<נעה בן שבת: נחזור לחורים ובדרך נעבור בסעיפים שנפתחו אתמול ברביזיה.
<נעה בן שבת: סעיף המטרה.
<נעה בן שבת: שינוי נוסחי.
<נעה בן שבת: בכל זאת אנחנו רוצים להקריא אותו כדי שאפשר יהיה לשמור, לקרוא ואפשר יהיה לראות שאכן אנחנו לא פספסנו.
<נעה בן שבת: מטרה פרק זה נועד להסדיר פיקוח על ייצור מזון, ייבואו ושיווקו כמפורט להלן והכול במגמה לאפשר היצע של מזון בעלויות סבירות לכלל הציבור, תוך שמירה על בריאותו.
<נעה בן שבת: להסדיר את אחריותם של יצרן מזון ויבואן מזון, את הפיקוח על ייצור מזון ועל ייבואו, והכול כדי להבטיח כי המזון מסופק ברמת איכות, תקינות ובטיחות נאותים לציבור ובכלל זה בתנאי ייצור נאותים, המתאימים לאמות המידה שנקבעו בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: להסדיר את אחריותו של משווק מזון וחובותיו בכל שלב משלבי העברת המזון מעת ייצורו, דרך ייבואו ועד מקום המכירה ישירות לצרכן, לפקח על קיומן והכול כדי להבטיח כי המזון הנמכר יוצר בידי גורם המורשה לכך, ואם יובא, שהיבואן בעל תעודת יבואן רשום, וכן כדי להבטיח כי המזון משווק ברמת איכות, תקינות ובטיחות נאותים המתאימים לאמות המידה שנקבעו בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: לקבוע אמות מידה לבטיחות, תקינות ואיכות המזון בישראל, בהתאם למקובל באסדרה במדינות המפותחות, לרבות בתקנים בין-לאומיים מובילים ולפיקוח המבוסס על ניהול סיכונים מקובל בתחום המזון במדינות מפותחות ליישום עקרונות הסדרים כפי שנקבעו בפרק זה.
<נעה בן שבת: הסיפא הזאת היא תוספת חדשה ולא רק שינוי נוסחי.
אלי אלאלוף: לא אמרנו שהמושג הזה של ניהול סיכונים הוא מושג שלא מספיק מבוס?
אלי אלאלוף: מה זה ניהול סיכונים?
אלי אלאלוף: לפי שיטה א', ב', ג'?
אלי אלאלוף: אתמול אפילו מחקנו את זה.
<זמר בלונדהיים: מחקנו את זה בהסדר שם זה לא היה נדרש.
<זמר בלונדהיים: דווקא המונח ניהול סיכונים הוגדר והיו דיונים מהותיים.
<נעה בן שבת: כן, יש הגדרה.
אלי אלאלוף: איך התנגדות.
אלי אלאלוף: עמוד 1, עברנו.
<נעה בן שבת: ""אריזה" – עטיפה או מכל שהמזון נארז בו כולו או חלקו שנותנים לתוכו מזון".
<נעה בן שבת: לגבי טמפרטורה מבוקרת, טמפרטורה מוגדרת – הבהרנו בדיון קודם מה החלוקה שנעשית בין שני הדברים.
<נעה בן שבת: טמפרטורה מבוקרת, מה שנקבע מכוח חקיקת המזון, וטמפרטורה מוגדרת – כל טמפרטורה שנקבעת הוראה לגבי חובה לשמור בטמפרטורה נפרדת.
<נעה בן שבת: בהגדרה ייצור, זה יותר שינוי נוסחי אבל אני רוצה להציג אותו.
<נעה בן שבת: להגדרה ייצור יש לה שני חלקים.
<נעה בן שבת: חלק של הפעולות שנכללות בהגדרה כייצור וחלק של הפעולות שמוחרגות.
<נעה בן שבת: למרות שהן אמורות להיות שם, חלק מהפעולות בחלק הראשון, הן לא נמצאות בחלק השני ומוצע לומר: "פעולה מסוגי הפעולות המפורטות בפסקאות 1 עד 6 והכול בין אם נעשית למטרות מכירה ובין אם לאו ולמעט פעילות חקלאית" וכאן יש לנו את רשימת הפעולות בהן אנחנו עוסקים.
<נעה בן שבת: לעומת זאת, לומר "לעניין הגדרה זאת פעילות חקלאית תהיה כל הפעולות שפורטו כאן לרבות פעולת טיפול בבשר גולמי המתבצעת במפעל לבשר גולמי כהגדרתו בסעיף 204" שזה נושא שהוספנו בדיון האחרון שנגע לנושא הפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: להגדרת מזון ייחודי בעמוד 9.
<נעה בן שבת: ההגדרה מזון ייחודי הועברה לכאן והוספנו גם את ההגדרה: ""מחולל מחלה" – חיידק, נגיף, פטרייה, פריון (PRION), ורעלן או רכיב שלהם, העלול לגרום לליקוי בריאותי בבי אדם".
<רוית ארבל: בסעיף 33 כבר מוגדר מוצר בשר מעובד ויש שם כפילות בין סעיף 33 להגדרות שהוספתם כאן לעניין בשר מעובד.
<רוית ארבל: בסעיף 33, סעיף הבשר, יש כבר הגדרה של מוצר בשר מעובד ולדעתי גם כאן הוספתם.
<נעה בן שבת: הוספנו בשר גולמי.
<נעה בן שבת: קראנו לה פעולת טיפול בבשר גולמי וזאת הגדרה.
<נעה בן שבת: היא באמת מתכתבת עם סעיף 33.
<רוברט סגל: לגבי מחולל מחלה, אני חושב שנכון יותר מקצועית לכתוב חיידק, נגיף, פטרייה, פריון ורעלן או תוצר שלהם ולא רכיב שלהם.
<נעה בן שבת: האמת היא שהעתקנו מחוק הפיקוח על בעלי חיים.
<נעה בן שבת: כיוון שזה משהו יותר מקצועי, אנחנו נברר את זה אחר כך ולא נחזור עם זה לוועדה.
אלי אלאלוף: לבדיקה.
<נעה בן שבת: לגבי הגדרת מכירה, קראנו את הסעיפים השונים.
<נעה בן שבת: ההגדרה ייצוא יצאה מגדר מכירה כי יש הוראות מיוחדות וספציפיות לגבי ייצוא.
<נעה בן שבת: הנושא של מעבדה מוכרת, זה רק עניין ניסוחי.
<נעה בן שבת: אנחנו בסימון מזון.
<נעה בן שבת: הוספנו את המלים "מידע על מזון".
<נעה בן שבת: ההגדרה תהיה כך: ""סימון מזון" – מידע על מזון לרבות ציונו, כינויו, התווייתו או תיאורו בדרך אחרת, ובכלל זה אזהרות, וכן כל דבר מודפס, מצויר או תואר בדרך אחרת והכול בין כשהוא מופיע על מזון, ובין כשהוא צמוד אליו, קשור אליו, ארוז עמו, מופיע על כלי קיבול של המזון או חלק בלתי נפרד מאריזתו".
<נעה בן שבת: זה כדי להדגיש מהו הסימון.
<נעה בן שבת: זה הרי יכול להיות בדרכים שונות, זה יכול להיות בתווית, ויכול להיות בדרך סימון אחרת.
<נעה בן שבת: להגדרת עקיבות.
<נעה בן שבת: אני אחזור עליה כדי שנהיה בטוחים שעברנו עליה.
<נעה בן שבת: ""עקיבות" – היכולת לאתר ולעקוב אחר מזון וחומרי גלם ששימשו לייצורו או חומר אחר המיועד או הצפוי להיות משולב במזון, והכול בכל אחד מהשלבים של הייצור, היבוא או המכירה,, ולרבות היכולת לעקוב אחר בדיקות, מפרטים ואישורים, מגורמים בישראל ומחוץ לישראל ומגורמים אשר החזיקו, אחסנו או הובילו או עיבדו בכל דרך שהיא את חומרי הגלם או המזון".
הוספנו הגדרה: ""פעולות טיפול בבשר גולמי" – מיון, פירוק, פריסה, פילוט, הכשרה, גירום, טחינה ללא תוספת חומרים, שטיפה, חיטוי, צינון והקפאה הנעשות בבשר כהגדרתו בסעיף 33 לאחר המתת בעל החיים, וכן אריזה או סימון הנלווים לפעולות אלה".
הוספנו הגדרה: כאן יש התכתבות עם סעיף 33.
<רוית ארבל: יש הגדרה של עיבוד.
<רוית ארבל: סעיף 33 אומר למעט ניקור, הכשרה, פירוק וכולי.
<רוית ארבל: זה תואם אחד לאחד?
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים באמת לתקן שם, בסעיף 33, את ההגדרה.
<נעה בן שבת: נצטרך לעניין הזה לבקש רביזיה.
<נעה בן שבת: ""קביעת הוראות היצרן" – התנאים שסומנו על גבי המזון או אריזתו על ידי בעל הרישיון או בעל תעודת היבואן הרשום לפי העניין לרבות לעניין אחסון, הובלה וטמפרטורה מוגדרת".
הגדרה חדשה: ""תבלין" – צמח או חלקי צמחים המוספים למזון לשיפור טעמו או ריחו בלבד בין שעברו תהליך של עיבוד פיזיקלי כגון ייבוש ובין שלא עברו ובלבד שלא עברו תהליך של פירוק כימי".
<זאב שמואל פרידמן: לא צריך להוסיף גם מינרלים?
<נעה בן שבת: מינרלים הם לא תבלין.
<נעה בן שבת: הם בתוסף תזונה.
<רוברט סגל: ההגדרה הזאת מתיישבת עם התקן הרלוונטי לתבלינים?
<רוברט סגל: לא היה לנו זמן לבדוק.
<זמר בלונדהיים: נחזור לזה עוד מעט.
<זאב פיקובסקי: אני מתנצל על השאלה אבל זאת שאלה למשרד הבריאות.
<זאב פיקובסקי: היכן יושבים כאן אוריזינים?
<זאב פיקובסקי: הם לא חלקי צמח אבל זה חלק שמופק מצמח והם נחשבים היום כתבלינים.
אלי אלאלוף: נחכה לנציג משרד הבריאות ונחזור לזה.
<נעה בן שבת: אורזינים הם לא תוסף?
<רוברט סגל: הם לא תוסף תזונה.
<רוברט סגל: אלה שמנים שמופקים מצמחים ומשמשים כתבלין.
<נעה בן שבת: למה הם לא תמצית של צמח?
<נעה בן שבת: לא תוצר פירוק של צמח או מיצוי?
<זאב פיקובסקי: פירוק זה משהו אחד וזה משהו אחר.
<זאב פיקובסקי: זה לא קשור בתוספי תזונה.
<זאב פיקובסקי: לחלוטין לא.
<זאב פיקובסקי: זה משמש כתבלין.
אלי אלאלוף: נמצא כאן נציג משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: תחזור על השאלה בבקשה.
<אלי גורדון: אני מתנצל על כך שנעדרתי לכמה דקות.
<זאב פיקובסקי: סליחה על השאלה הישירה.
<זאב פיקובסקי: בתבלין, אורזינים היום נכללים וכאן הם לא נכללים.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שאולי זה בתוסף תזונה.
<זאב פיקובסקי: זה לא תוסף תזונה.
<נעה בן שבת: תוסף תזונה כולל גם מיצוי של צמחים.
אלי אלאלוף: אני מציע שתשאירו את זה להתייעצות ביניכם ונשלב את זה בהמשך.
אלי אלאלוף: לא נחזור לטקסט.
<נעה בן שבת: ""תוסף תזונה" – ויטמין, מינרל, חומצת אמינו, צמח או מזון אחר, ולרבות תמצית, מיצוי, רכיב, תוצר פירוק, נגזרת או תערובת של כל אחד מאלה, ואשר דרך צריכתם המקובלת וייעודם הם להשלמת תזונה באמצעות מקור מרוכז שלל רכיבים תזונתיים, למעט אם הוא – תכשיר רשום כפי שנרשם בפנקס התכשירים המתנהל לפי סעיף 47א לפקודת הרוקחים.
<נעה בן שבת: צמח מרפא לפי פקודת הרוקחים, ובלבד שאינו נצרך כמזון שגרתי".
<רז הילמן: ההגדרה של תוספי תזונה, בעצם תיקנו אותה כאן ושינו את המינוח – תכשיר רשום כפי שנרשם.
<רז הילמן: בדיון הקודם זמר לא היה בטוח אם זה באמת אומר חד משמעית שזה כך ואני מבקש שהוא יאמר לפרוטוקול שעכשיו ברור שחד משמעית הכוונה היא שזה אותו מוצר שנרשם כתכשיר, שאותו מוצר עצמו לא יכול להירשם כמוצר תזונה.
<זמר בלונדהיים: באופן נדיר, מאשר את דבריו של רז.
<זמר בלונדהיים: לאחר בירור הנושא, אכן זאת תהיה המשמעות המשפטית להבנתנו.
<נעה בן שבת: ""תנאי ייצור נאותים" – תנאי בקרה, לרבות בקרת איכות ובטיחות, לפי תקנים בין-לאומיים מקובלים שנועדו להבטיח את התקיימותם של התנאים, התקנים או ההוראות המהותיים החלים על ייצור ושיווק המזון, לרבות לפי הוראות ותנאים שהורה היצרן בעניינים אלה".
<רוית ארבל: לא כל כך מבינים את הסיפא שנוספה.
<נעה בן שבת: היה לרבות הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: אז הבהרנו שאלה הוראות או תנאים שהורה היצרן בעניינים האלה של בקרה ובקרת איכות.
<נעה בן שבת: זה נוסף כדי לדבר נכון עם ההוראות שנוגעות להבטחת תנאי ייצור נאותים.
<נעה בן שבת: אדוני, יש עוד הגדרה שעברתי עליה ורציתי שוב לקרוא אותה.
<נעה בן שבת: ""ניהול סיכונים" – ניהול סיכונים מקובל בתחום בטיחות המזון במדינות מפותחות המתייחס לסיכון הנשקף מהמזון".
<נעה בן שבת: חזרנו להגדרה הראשונית שהייתה בלי שינוי.
<נעה בן שבת: אתמול דיברנו על התיקונים שנדרשים בסעיף 27 ויש רביזיה על הסעיף הזה ועכשיו הוא פתוח לדיון.
אלי אלאלוף: יכול להיות בהסכמה מלאה ללא דיון.
<נעה בן שבת: דיברנו על הנושא של אריזת מוצרים, דיברנו על הנושא של פסקת ההתגברות הזאת, יש סימון מזון בנושאים מסוימים וגם מזון ייחודי, גם התקנות הנוספות שהוספו במסגרת הפיקוח הווטרינרי.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שתחת ניהול הסיכונים, הכוונה הייתה לניתוח סיכונים אבל כתוב כאן ניהול סיכונים.
<זאב פיקובסקי: בניהול סיכונים יש לנו ריסק מנג'מנט ויש גם ריסק קומיוניקיישן.
<זאב פיקובסקי: זאת לא הייתה הכוונה כאן.
<זאב פיקובסקי: התורה של ניהול סיכונים היא הרבה יותר רחבה.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על ההגדרה של ניהול סיכונים?
<זאב פיקובסקי: לדעתי כתוב כאן ניתוח סיכונים.
<זאב פיקובסקי: מה שלדעתי כתוב כאן זה ריסק אססמנט ולא ריסק מנג'מנט.
<זאב פיקובסקי: התחום של ניהול סיכונים הוא תחום רחב וזה לא מה שכתוב כאן.
<אלי גורדון: כאן הכוונה אל ל-אססמנט וגם ל-מנג'מנט.
<זאב פיקובסקי: אסממנט נכנס בתוך ה-מנג'מנט.
<אלי גורדון: גם אססמנט וגם מנג'מנט.
אלי אלאלוף: מנג'מנט כולל אססמנט?
אלי אלאלוף: אם כן, בואו נכתוב מנג'מנט.
<נעה בן שבת: זה ניהול סיכונים, כולל את הניתוח, את ההערכה.
<זאב פיקובסקי: גם התקשורת.
<זאב פיקובסקי: גם תקשורת נחשבת ניהול סיכונים.
אלי אלאלוף: פעולה שכוללת פעולות שונות.
<נעה בן שבת: אנחנו נשארים במונח הזה.
<זאב שמואל פרידמן: אדוני היושב ראש, הכותרת של הסעיף כוללת לשם הבטחת תקינות המזון ואיכותו, אבל זה לא בא לידי ביטוי בסעיף עצמו.
<רוית ארבל: סעיף 27.
<זאב שמואל פרידמן: סעיף 27 מדבר רק על המצבים של סכנה לבריאות הציבור או למניעת סכנה לבריאות הציבור.
<זאב שמואל פרידמן: הכותרת של הסעיף כוללת גם הבטחת תקינות המזון ואיכותו.
<זאב שמואל פרידמן: הסיפא של הכותרת לא בסעיף עצמו ואני חושב שהיה ראוי שזה כן יימצא שם .
<זאב שמואל פרידמן: זה לא רק לשמירת הבטיחות אלא גם לאיכות ותקינות של המזון.
<נעה בן שבת: תראה שסעיף קטן (א) עוסק במניעת סכנה לבריאות הציבור וסעיף קטן (ב) אומר הבטחת ובטיחות המזון, איכותו ותקינותו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שכותרת השוליים כן עונה.
<רוית ארבל: סעיף (א) מתייחס רק לבריאות וסעיף (ב) מדבר על הבטחה.
<נעה בן שבת: סעיף 33.
<נעה בן שבת: יש רביזיה של חברת הכנסת מיכאלי לגבי סעיף קטן (ד)(1) ואני מציעה שנקיים דיון מחדש על הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: צריך יהיה להצביע עליו מחדש.
אלי אלאלוף: אחר כך נצביע, אבל בואו נדון בו.
<נעה בן שבת: אולי נשמע גם מה היו תוצאות הפגישה שלכם.
אלי אלאלוף: ברוך הבא, חבר הכנסת איציק שמולי.
איציק שמולי: מצטער על האיחור.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, לבקשתך והנחייתך נפגשנו אתמול עם נציגי התעשייה שהגיעו לכאן.
<אלי גורדון: ישבנו עם הנציגים שביקשו לדון מחדש והצביעו על השלכות הגדרה מסוג זה.
<אלי גורדון: הבנו מהם שלמעשה המטרה של הסעיף כמו שהוא מוגדר באה לתת מענה לכל הצדדים, גם לטענות שנטענו כאן בדיון בתחום של הטעיית הציבור וכולי.
<אלי גורדון: לכן אנחנו מבקשים להשאיר את הסעיף ללא שינוי.
<נעה בן שבת: אדוני, בכל מקרה אנחנו נצטרך לקבוע מועד לדיון ברביזיה של חברת הכנסת מיכאלי ואנחנו גם נבקש לתקן את ההגדרה.
אלי אלאלוף: הרביזיה חייבת להיות בנוכחותה?
<נעה בן שבת: לפחות חייבים להודיע לה עליה חצי שעה מראש.
<נעה בן שבת: אם אדוני יסכים גם לבקש רביזיה לגבי הנושא של העיבוד.
אלי אלאלוף: אני מסכים לכל הרביזיות.
אלי אלאלוף: אפילו לא צריך להצביע.
אלי אלאלוף: אני בעד לעשות רביזיה.
אלי אלאלוף: אם חבר כנסת מתעניין, בואו נעשה דיון על הרביזיה.
אלי אלאלוף: הצבעה היא משהו אחר.
<נעה בן שבת: יש עוד עניין של סעיף (ה)(2).
<נעה בן שבת: פתרנו כאן איזשהו חשש שהיה למר אהוד פלג לגבי הנושא של האם המים ייחשבו חומר או לא ייחשבו חומר.
<נעה בן שבת: התייעצנו שוב עם הממונה על הנוסח אצלנו וגם עמדתה הייתה שאנחנו לא יכולים לכתוב דבר כזה, חומר שהוא מים שזה הפתרון שהצענו.
אלי אלאלוף: היא נתנה נוסח?
<נעה בן שבת: היא הציעה לחזור לנוסח.
<נעה בן שבת: היא אומרת שאין ספק שמים הם חומר ולכן ההבהרה הזאת מיותרת.
<נעה בן שבת: לכן גם בסעיף הזה אנחנו רוצים לבקש שיתקיים דיון מחדש.
אלי אלאלוף: אתם מסכימים שנאשר את הרביזיה של חברת הכנסת מרב מיכאלי?
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים קודם כל לקבוע לדיון.
<נעה בן שבת: נבקש ממנהלת הוועדה.
אלי אלאלוף: תודיעו שיהיה דיון בכל הרביזיות.
<נעה בן שבת: גם ברביזיה לגבי סעיף קטן (ד)(1), גם בהגדרה עיבוד שבסעיף קטן (א) וגם בסעיף (ה)(2).
אלי אלאלוף: אנחנו נודיע שנדון ברביזיות ואחרי ההודעה נדון בכל הרביזיות.
אלי אלאלוף: אני בטוח שתסכימו ולא תהיה התנגדות לדון ברביזיות של החברים שלכם ובמקרה כאן הם גם חברים שלי.
אלי אלאלוף: תודיעו ואז נוכל לדון כדי להמשיך הלאה.
מיכל בירן: על מה התבקשה רביזיה?
<נעה בן שבת: אני לא יודעת.
<נעה בן שבת: על סעיף (ד)(1) שקובע שבשר מופשר צריך לארוז באריזה ארוזה מראש עם סימון שזה בשר מופשר.
אלי אלאלוף: גם דיון קצר הוא דיון.
<נעה בן שבת: סעיף 36 קבע שמשווק יחזיק מזון בהתאם להוראות יצרן המזון.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים לקבוע הוראה כללית שנוגעת לכל העוסקים במזון שהם צריכים לפעול, להחזיק את המזון בהתאם להוראות יצרן על מזון בסעיף 183 ולכן גם הסעיף הזה טעון תיקון והוא בין הסעיפים שתהיה עליהם רביזיה.
<רז הילמן: אתם רוצים שנדבר עכשיו על הנושא של הבשר הקפוא?
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף עצמו.
<נעה בן שבת: אנחנו מחכים לרביזיה.
אלי אלאלוף: אני חוזר על הרעיון שהוא לנסות לרוץ בלי להשאיר חור כלשהו.
<נעה בן שבת: יפתחו את זה לדיון מחדש ואז נדון בזה.
<נעה בן שבת: אדוני, בקשה שלך לדון מחדש בסעיפים האלה עליהם דיברנו עכשיו.
<נעה בן שבת: סעיף 37 נפתח לדיון מחדש והתחלנו לדון בו אתמול.
<נעה בן שבת: שמענו את הטענה של היצרנים שהם חושבים שעכשיו דווקא מחמירים אתם בגלל שקודם הייתה אפשרות לתת היתר ספציפי של מנהל שירות המזון לעשות שימוש במזון מסוים ולייעוד שקבע.
<רוברט סגל: כאשר מדובר ספציפית דווקא על יצרנים קטנים.
<רוברט סגל: צריך להדגיש את זה כי לגדולים יש את המערכות.
<אלי גורדון: אני אחזור על הטענה שהייתה.
<אלי גורדון: למעשה עצם המחיקה של סעיף (ב) - - -
<נעה בן שבת: אתם רוצים שנקריא קודם את ההצעה המתוקנת של הסעיף?
<נעה בן שבת: תאריך אחרון לשימוש או המומלץ לשימוש לא ימכור משווק ולא ייבא יבואן מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו או שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו, כפי שקבע יצרן המזון חלף.
<נעה בן שבת: לא יעשה יצרן שימוש במזון שהתאריך האחרון לשימוש בו, כפי שקבע יצרן המזון האמור, חלף.
<נעה בן שבת: בעל רישיון יצרן רשאי לעשות שימוש בתהליך ייצור בחומר גלם שאינו מזון רגיש ואינו מזון ייעודי ושהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו עבר, אם התקיימו ביצרן כל אלה: בידיו אישור מגוף המנוי בסעיף 68(1) או (2) המעיד כי ייצור המזון במפעל שלו נעשה בהתאם לתקנים בין-לאומיים מקובלים שפרסם מנהל שירות המזון כאמור באותו סעיף.
<נעה בן שבת: קיבל את אישורו בכתב של יצרן חומר הגלם להארכת התאריך האחרון המומלץ לשימוש, ובלבד שהאישור ניתן לפני אותו תאריך.
<נעה בן שבת: יש לו נוהל להארכת חיי מדף, להנחת דעתו מנהל שירות המזון, ככל שאין נוהל כאמור במסגרת מערכת כאמור בפסקה (1).
<נעה בן שבת: כאן קיבלנו הערה מהמחלקה הפלילית, אבל אני אמשיך לקרוא ואחר כך נחזור לזה.
<נעה בן שבת: הוא שומר אתה אישורים הנדרשים לפי סעיף קטן (א) כל עוד המזון המיוצר לא הועבר לאחר.