GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: בעד אישור הצו – פה אחד
אלי אלאלוף: הצו אושר פה אחד.
אלי אלאלוף: תרשו לי לנצל את הדיון הזה שהיה קצר, ענייני ונעים למרות שהנושא קשה ולפנות לכל משרדי הממשלה להפעיל את כל התקציבים שברשותם גם כדי למנוע ולהילחם בתופעת העישון כך שזה לא רק משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: יש הרבה מאוד משרדים שמחזיקים באחריות הטיפול בילדים, אם זה משרד הכלכלה, משרד הרווחה, משרד הבריאות בעצמו וכולי.
אלי אלאלוף: אני גם פונה למשרד האוצר למצוא תקציב מיוחד כדי להילחם ולתת את המשאבים הנדרשים נגד העישון על כל צורותיו, כולל כל סוגי הטבק, כולל הנרגילות.
אלי אלאלוף: אנחנו פונים לכל מי שמחזיק בעצמו במערכת פיקוח להפעיל אותה בצורה אינטנסיבית כמה שיותר כדי למנוע, ותרשו לי לשים דגש, עישון בקרב הצעירים.
אלי אלאלוף: תודה רבה על הדיון.
אלי אלאלוף: ברשותכם, הנוכחות היא באיכות, אבל לא בכמות.
אלי אלאלוף: אני אתחיל.
אלי אלאלוף: היום ה-23.11.2015, י"א בכסלו תשע"ו.
אלי אלאלוף: השעה 11:10.
אלי אלאלוף: לפני כן דנו בנושא מאוד רגיש ולא יכולנו לסיים בזמן.
אלי אלאלוף: הנושא של קדחת מלטה עלה לדיון לוועדה בזכות דוקטור אחמד טיבי שיידע אותנו, אותי במיוחד בנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שזה חלק מהחורים שיש לי בהשכלה האישית שלי.
אלי אלאלוף: בעקבות מה שלמדנו אפשר לומר שנחרדו מהמצב הקיים, במיוחד ההתמודדות שהייתה אז.
אלי אלאלוף: היה אז דיווח שהפיילוט יתחיל ברהט בתקציב מוגבל.
אלי אלאלוף: לשמחתי אחרי התערבות קיבלנו אישור לתקציב לשנת 2016.
אלי אלאלוף: נציג האוצר נמצא פה, עבודתו הייתה מאוד מעשית ומהירה.
אלי אלאלוף: כמו שאתם יודעים התקציב שעכשיו אושר לפני כמה ימים, הוא אכן הופעל החל מה-1 בינואר בתקציב של כ-50 מיליון שקל בתוספת לתקציב שהיה קיים אז, היה 1.2-1.3 מיליון לנושא קדחת מלטה.
אלי אלאלוף: דבר שני, אז אמרנו, ואולי בזמנו הטענו אתכם, שזה דיון על קדחת מלטה רק בנגב.
אלי אלאלוף: אומנם המסה של הנפגעים הוא בנגב, כולל ברמה פרסונלית במה שקשור לנפגעים, לכן אני שמח שנמצא פה אתנו נציג משרד הבריאות, פרופסור גרוטו שבאמת נענה להזמנה רק מיום חמישי, אם איני טועה.
אלי אלאלוף: תודה שהתפנית להיות.
אלי אלאלוף: יש לנו פה נציגי משרדים: את האוצר, את החקלאות שהוא הגורם המרכזי והאחראי לנושא הזה וגם ממשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אני שמח שעבדאללה מערוף לא השאיר אותי לבד.
אלי אלאלוף: אנחנו ביחד נשתתף בדיון.
אלי אלאלוף: תודה לכל מי שבא מרחוק, פיסית, אבל לא רחוק מהלב.
אלי אלאלוף: אני גר לפחות 500 מטר מהמגזר, מהאזור שלי בבאר שבע ואני שמח לפגוש אותם.
אלי אלאלוף: אם איני טועה יש לנו דיווח, יש לנו מצגת.
אלי אלאלוף: אני רק אבקש, היות ולוח הזמנים שלי מוגבל עד לשעה 12:00, נסו לצמצם את המצגת, אומרים לי שהיא טובה, אני לא הספקתי לעיין בה.
<אניאלה גלבוע: בוקר טוב יושב ראש הוועדה.
<אניאלה גלבוע: שמי דוקטור אניאלה גלבוע, אני יועצת למנהל השירותים הווטרינרים ומזה שנתיים אני עוסקת בנושא הבריאות של - - -
אלי אלאלוף: סליחה, אני חייב גילוי נאות, נמצא פה חבר שלי, הוא לא סתם אורח, אדון שמוליק ריפמן, ראש המועצה.
<אניאלה גלבוע: בוקר טוב ושלום לכלום.
<אניאלה גלבוע: אני מתרגשת היום להציג מכיוון שלא כל יום מזדמן לאדם לראות את החלום שלו, חלום שלו ושל אחרים קורם עור וגידים והופך למציאות והרבה בעזרתכם.
<אניאלה גלבוע: תודה לכם שדחפתם ועזרתם לנו להניע את העגלה הזאת.
<אניאלה גלבוע: אנחנו כבר במשך שנתיים עובדים במרץ על העניין הזה.
<אניאלה גלבוע: למי שלא היה, למי שלא מכיר אני אציג קצת.
<אניאלה גלבוע: ברוצלוזיס זו מחלה זואונוטית, היא מדבקת לאדם, היא יכולה להיות קלה עד קשה.
<אניאלה גלבוע: במקרים נדירים מאוד היא גורמת לתמותה.
<אניאלה גלבוע: בשנים האחרונות אנחנו ראינו עלייה חדה בתחלואה של בני אדם.
<אניאלה גלבוע: בשנת 2014 בלבד אובחנו כ-600 חולים ומרביתם מהאוכלוסייה הערבית, אם נהייה יותר ספציפיים, מהמגזר הבדואי בנגב.
<אניאלה גלבוע: בשנת 2015 מסתמנת ירידה משמעותית ביחס לשנת 2014.
<אניאלה גלבוע: יש לנו ב-7 בנובמבר 375 מקרים מאובחנים ביחס ל- 566 מקרים בשנה שעברה.
<אניאלה גלבוע: זו ירידה יפה מאוד, זו ירידה של 30%– אנחנו שואפים ליותר, אבל זה ראוי לציון.
<אניאלה גלבוע: הדבקה לאדם, נזכיר, היא בעיקר דרך מוצרי חלב לא מפוסטרים ומעבודה עם בעלי חיים נגועים בזמן השחיטה, זה גם קורה בקרב המגזר.
<אניאלה גלבוע: מה שאפשר מבחינתנו לעשות בצאן, המניעה בעיקר היא על ידי חיסון והוצאת פרטים נגועים.
<אניאלה גלבוע: כאן אנחנו רואים את הגרף, ברשות
<אניאלה גלבוע: כם הצבע הירוק זה שנת 2015.
<אניאלה גלבוע: הגרף העליון ביותר, המקווקו בכחול זה שנת 2014.
<אניאלה גלבוע: כאן בגרף אפשר לראות את התחלואה במשך השנים.
<אניאלה גלבוע: אנחנו רואים את הירידה היפה שיש לנו בשנה האחרונה.
<אניאלה גלבוע: אומנם יש לנו להוסיף עוד חודש של נתונים, אבל אני מניחה שזה לא ישנה הרבה את התמונה, בכל אופן אפשר לקוות.
<אניאלה גלבוע: קצת לגבי היסטוריה של המחלה – בארץ יש זן קרוב שנקרא ברוצלה אבורטוס.
<אניאלה גלבוע: המחלה הזאת נמצאה ב- 1994 בארץ ויש את הברוצלה מדיאסטניטיס שזהו המחלה שאנחנו מדברים עליה.
<אניאלה גלבוע: בשנות ה-90 היה מבצע נרחב של משרד החקלאות.
<אניאלה גלבוע: גויסו עשרות רופאים, הוצאו עשרות אלפי ראשי צאן בעלות מעורכת נכון להיום, של 60 מיליון שקל.
<אניאלה גלבוע: בתום המבצע הנגיעות עמדה על 60%.
<אניאלה גלבוע: למרבה הצער תוצאות המבצע שהושגו ב-1998 לא המשיכו לאורך זמן, לא נשמרו לאורך זמן כמו שרואים פה בגרף.
<אניאלה גלבוע: עם הזמן הייתה עלייה במקרי התחלואה.
<אניאלה גלבוע: לגבי תמונת המצב שהייתה עד 2012 – רמת החיסון, האבחון והביעור היו יחסית נמוכים.
<אניאלה גלבוע: זאת תמונת המצב שאנחנו התחלנו איתה.
<אניאלה גלבוע: כמות העדרים, גודלם ופיזורם בנגב לא היה ידוע.
<אניאלה גלבוע: ההערכה הייתה שיש כ-350 אלף ראש, כ- 2,500 עדרים.
<אניאלה גלבוע: ההגעה למגדל הייתה פסיבית, היום אנחנו נוקטים בשיטה פרואקטיבית.
<אניאלה גלבוע: אנחנו מתקשרים למגדל, מזמנים אותו, זה לא היה נהוג.
<אניאלה גלבוע: העדרים שעלו צפונה למרעה מוסדר לא תמיד לא נבדקו – דבר שגרם לזיהום שטחי המערה, הדבקה ופיזור של החיידק.
<אניאלה גלבוע: מה גם שזה אחר כך הופך למזון לבקר וגם יכול להדביק את הבקר.
<אניאלה גלבוע: התכנית "ברוצלוזיס בנגב" למעשה מדברת על שני שלבים, השלב הראשון שהתחיל בשנת 2014, אנחנו למעשה בדקנו מה המצב, רצינו להכיר את התמונה בנגב ולפי זה לגזור את התקציב, לפי זה להבין איך אנחנו הולכים קדימה.
<אניאלה גלבוע: בדקנו את כל העדרים שפזורים בנגב, את רובם.
<אניאלה גלבוע: מה שהכנסנו לתכנית ושהיה חדש זה חיסון וסימון בחינם למגדל כגורם מתמרץ.
<אניאלה גלבוע: אנחנו עדים לזה שזה עובד.
<אניאלה גלבוע: ככל שעשינו את זה ראינו שיש יותר היענות מצד האוכלוסייה.
<אניאלה גלבוע: דגמנו את כל העדרים שהגענו אליהם.
<אניאלה גלבוע: יש מספר מחקרים שהיום פועלים.
<אניאלה גלבוע: אחד מהם זה מחקר אפידמיולוגי נרחב שגם מבצע חקר ביצועים כדי לבדוק איך אנחנו מתקדמים הלאה בכל נקודה ונקודה.
אלי אלאלוף: איפה התבצע המחקר?
<אניאלה גלבוע: אצלנו.
<אניאלה גלבוע: אני גם כלכלנית בהשכלתי, אני בודקת גם במבחינה כלכלית האם כדאי לנו לבער נגיעות כזאת או אחרת כדי שסך כול התקציב שאנחנו מקבלים ינוצל בצורה אופטימלית.
<אניאלה גלבוע: תכנית הסברה – כמובן שהיא חשובה מאוד.
<אניאלה גלבוע: אני חושבת שזה חלק מאוד מאוד חשוב בתקציב.
<אניאלה גלבוע: עד כה היה תקציב מצומצם, פעלנו במסגרת התקציב שהיה לנו ואנחנו מתכוונים להרחיב את זה.
<אניאלה גלבוע: שלב ב', כעת התחלנו, למעשה בחודש אוקטובר, שלב ניקוי העדרים ולמעשה להגיע לעדרים ולנקות אותם על פי רמות הנגיעות.
<אניאלה גלבוע: במקביל אנחנו ממשיכים בדיגום, ניטור, במעקב של העדרים, במחקר והסברה שזה באמת מאוד חשוב.
<אניאלה גלבוע: כאן אפשר לראות את תמונת המצב של חיסון עדרי הצאן, את העלייה עם השנים, רואים עלייה מאוד משמעותית וזה בעקבות הפרויקט הזה.
<אניאלה גלבוע: כמו כן, בגרף הזה אנחנו רואים את הבדיקות שהן מאוד מאוד נרחבות.
<אניאלה גלבוע: כל עדר צאן שאנחנו מגיעים אליו, אנחנו בודקים.
<אניאלה גלבוע: אנחנו גם נעזרים בסיירת הירוקה להגיע לכל מיני נקודות שהן חבויות בכל מיני נקיקים שאנחנו לא מודעים שיש שם מגדלים.
<אניאלה גלבוע: הם מסייעים לנו להגיע לנקודות האלה מכיוון שהם מכירים את השטח היטב.
<אניאלה גלבוע: פה למעשה זו סקירה של אבני הדרך שעברנו עד היום.
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת, ב-2012,2013 היו דיונים בפורומים נרחבים.
<אניאלה גלבוע: דנו בכל מיני תכניות, מה כדאי לעשות.
<אניאלה גלבוע: הוצאו כל מיני תכניות ובסופו של דבר ב-2014 נבחרה תכנית חומש למיפוי וחיסון הנגב שעל פי התוצאות שלה יוחלט על ניקוי.
<אניאלה גלבוע: באפריל 2014 התחלנו בביצוע, כמובן שהסבסוד היה עניין מרכזי.
<אניאלה גלבוע: באותה שנה, ב-2014, קיבלנו תקציב של 5 מיליון שקלים לצורך העניין.
<אניאלה גלבוע: גייסנו פקח מסיירת ירוקה שסייע לנו.
<אניאלה גלבוע: למעשה התחלנו בפיזור של התכנית בהגעה ליעדים להצגתה לראשי רשויות, למובילי דעת קהל וכדומה.
<אניאלה גלבוע: כדי שהתכנית תתקבל כמה שיותר אנחנו הבנו שאנחנו צריכים את שיתוף הפעולה מלא של האוכלוסייה, לבוא בגובה העיניים ולדבר איתם.
<אניאלה גלבוע: להסביר להם במה מדובר – זה עבד יופי עד היום.
<אניאלה גלבוע: בשנת 2015, בינואר עד אוקטובר, כידוע לא היה תקציב מדינה.
<אניאלה גלבוע: אנחנו המשכנו בביצוע התכנית ללא תקציב.
<אניאלה גלבוע: אנחנו סיימנו את המיפוי - - -
אלי אלאלוף: איך מסבירים שפתאום באמצע לא היה תקציב?
<אניאלה גלבוע: לא היה תקציב מדינה.
<אניאלה גלבוע: אנחנו החלטנו - - -
אלי אלאלוף: והתקציב הקודם לא חולק ל-1/12?
<אניאלה גלבוע: הוא חולק.
<אניאלה גלבוע: בסוף 2014 הכול נוצל, כל ה-5 מיליון נוצלו ובשנת 2015 התחלנו - - -
אלי אלאלוף: הוא היה תקציב חד-פעמי של 5 מיליון?
<אניאלה גלבוע: נכון.
<אניאלה גלבוע: הכוונה באמת הייתה שהתכנית מלכתחילה תהייה תכנית רב-שנתית, שכל שנה נקבל מחדש את התקציב.
<אניאלה גלבוע: אנחנו גם דרשנו 7 מיליון, לא 5 מיליון, אבל זה לא עבר.
<אניאלה גלבוע: אנחנו המשכנו לפעול ללא תקציב.
<אניאלה גלבוע: באמת עשינו את המקסימום ביחס למה שהיה לנו.
<אניאלה גלבוע: בכל זאת עשינו הסברה, פרסומים בתקציבים מינימליים, עלונים ועוד כל מה שאפשר לעשות.
<אניאלה גלבוע: באפריל 2014 יצאנו עם תכנית פיילוט רחבת היקף שכללה 4 מוקדים עיקריים שכללו - - -
אלי אלאלוף: העלונים היו בשתי שפות?
<אניאלה גלבוע: בוודאי.
<אניאלה גלבוע: השפה החשובה ביותר לדעתי, שזה צריך להיות, כמובן היא השפה הערבית כי זאת האוכלוסייה בסיכון והתכנית ברובה מיועדת להם.
<אניאלה גלבוע: באפריל 2014, סליחה 2015 הצענו תכנית פיילוט רחבת היקף שכללה את "ביר-הדאג' " שזה מוקד מאוד מאוד משמעותי של המחלה.
<אניאלה גלבוע: יש שם חולים רבים ועדרי צאן בנגיעות גבוה מאוד.
<אניאלה גלבוע: יש שם קרוב ל-17% נגיעות.
<אניאלה גלבוע: "חורה", גם מהווה מקום חשוב, עדרי מרעה וגם "רהט" – אלו 4 נקודות.
<אניאלה גלבוע: התקציב שביקשנו באותה תקופה, היה מדובר על 15 מיליון שקל.
<אניאלה גלבוע: בסופו של דבר קיבלנו 1 מיליון שקל והחלטנו שהתקציב יתאים ל"רהט".
<אניאלה גלבוע: התחלנו עם "רהט" וזה באמת תקציב שמספיק לעיר רהט.
אלי אלאלוף: כאתם אומרים 15 מיליון שקל, אתם יכולים לתת את הסעיפים?
<אניאלה גלבוע: מרבית הכספים הולכים על פיצויים.
אלי אלאלוף: פיצויים.
<אניאלה גלבוע: כן.
אלי אלאלוף: כמה פיצויים?
<אניאלה גלבוע: נקבה לא גזעית זה 900 שקל בדיוק.
<אניאלה גלבוע: לזכר לא גזעי זה 1,400 שקל אם הם נגועים.
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת, יש לנו תכנית שמחלקת לפי שיעורי הנגיעות בעדר.
עבדאללה אבו מערוף: מה המטרה לעשות רק במוקד אחד והאחרים אחר זה - - -
<אניאלה גלבוע: לא, לא.
<אניאלה גלבוע: המטרה היא להגיע לכל הנגב, רק שאתה לא יכול - - -
עבדאללה אבו מערוף: ככה הולכים להם מיליון שקל סתם?
<אניאלה גלבוע: זה לא ככה סתם.
<אניאלה גלבוע: להפך, הדבר הכי נכון זה לפעול במוקד, לנקות אותו ואז להמשיך הלאה.
<אניאלה גלבוע: - - -
עבדאללה אבו מערוף: זאת השיטה, לפעול במוקד אחד ולהמשיך הלאה, לא בכל המוקדים ביחד?
<אניאלה גלבוע: אי אפשר לעבוד במקביל.
<אניאלה גלבוע: אם היה לנו אינסוף אנשים ואינסוף ציוד מעבדה, ואין סוף - - -
עבדאללה אבו מערוף: אבל מבחינה עקרונית צריך לעשות הכול ביחד.
עבדאללה אבו מערוף: מבחינה עקרונית זה נכון?
<אניאלה גלבוע: לא, אני לא מסכימה כי יש עניין של פריסת כוחות, יש מגבלה של כוחות.
<אניאלה גלבוע: אם היו לנו - - -
עבדאללה אבו מערוף: אני לא מדבר על זה, אני מדבר מבחינה עקרונית.
<אניאלה גלבוע: בכל המקומות בעולם שעשו את זה, גם במקומות שיש בהם הרבה יותר תקציב ושירותים וטרינרים עם הרבה יותר עובדים, תמיד השיטה היא ללכת למקום, לנקות אותו, אז לנטר אותו ואז לעבור למוקד הבא.
<אניאלה גלבוע: אחרת אתה לא יכול ואני אסביר גם למה.
<אניאלה גלבוע: הניקוי הוא לא מידי, לא שאתה נכנס - - -
עבדאללה אבו מערוף: סליחה, אני יודע, אבל אם מבטיחים בידוד של המוקדים האחרים זה בסדר.
עבדאללה אבו מערוף: את זה אני מבין, זה מובן ואני מבין בעניינים, זה מובן.
עבדאללה אבו מערוף: אבל אם אתם לא מבטיחים את הבידוד של המוקדים האחרים - - -
<נדב גלאון: ברשותך, נדב גלאון מהשירותים הווטרינרים.
<נדב גלאון: הלוואי והינו יכולים לבודד עדר בודד ב"רהט".
<נדב גלאון: יש פה אנשי "רהט".
<נדב גלאון: לכן אנחנו לוקחים את "רהט" כגוש, בודקים אותו, מי נגוע ומי לא, עושים תכנית הסברה ואז מנקים אותו.
<נדב גלאון: אם ננקה עדר ב"חורה", עדר ב"לקייה", עדר ב"כסייפה", עדר ב"ביר הדאג'", העדרים האלה ידבקו ולכן מבחינה אפידמיולוגית נכון לקחת מוקד ולעשות את כל הפעולות יחד.
<נדב גלאון: נכון שאחרים בינתיים מחכים בתור.
<נדב גלאון: הסיבה שעשינו את "רהט" תחילה גם כי "רהט" חשובה, בעלת משמעות, ראש העיר שיתף פעולה מצוין עם כל הצוותים, עם הרופאים המטפלים והמטפלים של הרשות, בסך הכול הייתה שם הצלחה.
<נדב גלאון: אגב, המחירים הם דומים למחירי המקסימום שניתן לתת על פי הפקודה.
<אניאלה גלבוע: אני רק אציין שלצורך כל התכנית הזאת, למעשה התכנית הזאת היא תכנית תמיכה.
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת, אנחנו באים ונותנים למעשה תשלום לבעלי העדרים שהם לא עומדים למעשה ב"חוק בעלי חיים".
<אניאלה גלבוע: על מנת לקבל היום פיצויים היום במדינת ישראל למעשה צריך לעמוד ב"פקודת מחלות בעלי חיים".
<אניאלה גלבוע: מכיוון שבנגב יש המון הפרות מכל מיני בחינות: עניין של חיסון, עניין של תנועת בעלי חיים, יצאנו מגדרנו כדי לאפשר את התשלום הזה לבעלי עדרים אף על פי שהם עוברים על החוק שידוע לנו, אבל התשלום יהיה חד-פעמי.
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת, נדרשת פה גם אחריות של בעל העדר אחרי שהוא קיבל מהמדינה את התשלום, באופן חד-פעמי, להמשיך ולשמור על החוק כהלכתו.
<אניאלה גלבוע: כאמור אנחנו נמצאים - - -
אלי אלאלוף: תנו לי להגיע למצב של היום כולל התכנון העתידי המידי.
<אניאלה גלבוע: או.
<אניאלה גלבוע: קיי.
<אניאלה גלבוע: אנחנו כרגע נמצאים בעיצומה של התכנית בעיר רהט.
<אניאלה גלבוע: אנחנו עומדים לפני סיום הביעור בעיר רהט.
<אניאלה גלבוע: אנחנו מתחילים, למעשה כבר התחלנו את הבדיקה של העדרים העולים למרעה.
<אניאלה גלבוע: יש כ-250 עדרים שעולים למרעה בסביבות פברואר.
<אניאלה גלבוע: אנחנו צריכים לבדוק אותם ולנקות אותם לפני שהם עולים למרעה.
<אניאלה גלבוע: זו אוכלוסייה מאוד חשובה.
<אניאלה גלבוע: בגרף הזה אפשר לראות את עדרי המרעה – ב-2014 אנחנו בדקנו 100% מהעדרים האלה.
<אניאלה גלבוע: אפשר לראות את הגרף.
<אניאלה גלבוע: ב-2015, העמודה האחרונה, אנחנו בתהליך בדיקה, זה תמיד מתחיל בסביבות אוגוסט ומסתיים ינואר.
<אניאלה גלבוע: אנחנו במצב מצוין כי אנחנו קרוב לחצי מהעדרים שבדקנו.
<אניאלה גלבוע: השלב הבא, זה לנקות אותם.
<אניאלה גלבוע: 2016, אנחנו כעת מסיימים את ניסוח התכנית של ניקוי כלל הנגב.
<אניאלה גלבוע: כאמור אנחנו נעבור מוקד מוקד.
<אניאלה גלבוע: מדברים על "ביר הדאג'" – זה מוקד נרחב מאוד.
<אניאלה גלבוע: אנחנו נמשיך הלאה לכלל הנגב.
<אניאלה גלבוע: התכנית הזאת - - -
אלי אלאלוף: זה אומר שבסוף 2016 אתם מעריכים שהכול יהיה נקי או שאתם - - -
<אניאלה גלבוע: לא.
<אניאלה גלבוע: ממש לא.
<אניאלה גלבוע: התכניות הן למספר שנים.
אלי אלאלוף: מספר שנים?
<אניאלה גלבוע: מחלת הברוצלה ,אם אוכל להמשיך להסביר, יש קצת מגבלה גם מבחינת המחלה עצמה שקשה לאתר אותה.
<אניאלה גלבוע: לפעמים אנחנו נבדוק בעל חיים והוא יצא שלילי בבדיקה, אבל בכמה בדיקות אחרי זה הוא ימצא חיובי כי למחלה יש אופי - - .
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת, בעל חיים חולה מפיץ את החיידק ואנחנו לא יכולים לזהות אותו.
<אניאלה גלבוע: בעלי החיים נראים בריאים בסך הכול, הכבשים נותנות חלב, הן נראות מצוין.
<אניאלה גלבוע: זאת אומרת שמבחינה חיצונית אין לנו אפשרות לזהות את זה ולכן אנחנו נדרשים לעשות בדיקות חוזרות ונשנות, לפעמים על אותו עדר עד שאנחנו מנקים אותו.
<אניאלה גלבוע: יש עניינים נוספים של הברחות שיש לנו מהרש"פ, הגבולות לא סגורים לגמרי.
<אניאלה גלבוע: כל עוד ברש"פ המחלה הזאת תהייה תמיד תהיה זליגה של המחלה כי יש לנו גם הברחות של בעלי חיים וגם מוצרים נגועים לתוך הארץ.
<אניאלה גלבוע: עד שזה לא יהיה סגור לחלוטין העניין הזה, תמיד נהייה צפויים לזליגה של המחלה.
<אניאלה גלבוע: מה שכן, אנחנו רוצים להגיע לשיעור שהוא מינימלי ולהחזיק את המחלה עם ראש נמוך למטה.
<אניאלה גלבוע: להגיע ל-0, אני חושבת שזה משהו בתנאים הנוכחיים - - -
אלי אלאלוף: מתי תגיעו למינימלי?
<אניאלה גלבוע: אני חושבת שזה לפחות שנתיים-שלוש.
<אניאלה גלבוע: אני גם רשמתי בהמשך את היעדים, המטרה, שאנחנו עומדים על 17% נגיעות.
<אניאלה גלבוע: אם יהיו לנו את כל הכלים והכסף קיבלנו, אנחנו צריכים גם אנשים.
אלי אלאלוף: בתום 2016, לכמה אחוזים תגיעו?
<אניאלה גלבוע: הכוונה להגיע לסביבות ה-8%-9% – יהיה יפה מאוד אם נגיע ל- - -
אלי אלאלוף: וזה תוקצב בינתיים חד-פעמי?
<נדב גלאון: בינתיים התקצוב הוא חד-פעמי, כן.
<נדב גלאון: זאת אומרת, אין סיכום תקציב לשנת 2017 כמובן.
<אניאלה גלבוע: כאן למעשה יש את כל הגופים שעובדים אתנו בשיתוף פעולה.
<אניאלה גלבוע: באמת נדרש שיתוף פעולה של כולם גם בנושא של מודעות.
<אניאלה גלבוע: מבחינת משרד הבריאות כל העניין של הפצת העניין.
<אניאלה גלבוע: למשל, דרך טיפות חלב שזה מקום נהדר טבעי שקיים ואפשר להשתמש בו וחייבים להשתמש בו.
<אניאלה גלבוע: בסך הכול מי שמכינות את החלב בבית אלו האימהות והן גם הרבה פעמים מטפלות.
<אניאלה גלבוע: זה יכול להוריד בצורה חדה את שיעורי המחלה הזאת.
<אניאלה גלבוע: אנחנו משתפים פעולה גם עם גופים פרטיים.
<אניאלה גלבוע: כל מי שרוצה לשתף פעולה, ידנו פתוחות, אנחנו שמחים לשתף פעולה עם כולם.
<אניאלה גלבוע: התכנית לשנת 2015-16 – כבר התחלתי לדבר.
<אניאלה גלבוע: גיוס כוח אדם שזה נקודה מאוד קריטית.
<אניאלה גלבוע: אנחנו כבר תקצבנו את המעבדה הרפרנטית ברצולוזיס בהיקף של 5 מיליון שקל.
<אניאלה גלבוע: אנחנו רוכשים ציוד חדש לשיטות חדשות לניטור המחלה שתאפשרנה קבלת בדיקות במסות וקבלת תוצאות כמעט ברמה מידית.
אלי אלאלוף: זה גם מה-50?
<אניאלה גלבוע: כן, מה-50.
<אניאלה גלבוע: זה תודות ל-50.
<אניאלה גלבוע: יש לנו גם אירועים של ברצולוזיס מצפון הנגב.
<אניאלה גלבוע: הצפון נחשב לאזור חופשי ממחלת הברצולוזיס, אבל עם זאת מדי פעם יש לנו אירועים גם מצריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים ולפעמים זה גם מהעדרים.
<אניאלה גלבוע: מבחינת תחקירים ממשרד הבריאות – המצב בצפון הוא יותר טוב מהמצב בדרום, שם אנחנו מקבלים פחות דיווחים על המחלה בבני אדם.
<אניאלה גלבוע: שרשרת הדיווחים, ברגע שיש אירוע בבני אדם זה מגיע למשרד הבריאות ומשרד הבריאות משתף את משרד החקלאות, אנחנו מגיעים ובודקים את העדרים.
<אניאלה גלבוע: זה קורה יפה מאוד באזור הצפון, באזור הדרום זה פחות קורה.
<אניאלה גלבוע: שיתוף הפעולה פה מאוד חשוב.
<אניאלה גלבוע: באזור הצפון אנחנו מבערים ונותנים את הפיצוי על פי חוק.
<אניאלה גלבוע: אנחנו מגבירים שם את הפעילות.
<אניאלה גלבוע: יש עוד מינים נוספים שאנחנו עובדים.
<אניאלה גלבוע: עניין הסניטציה, אלו יחידות אחרות במשרד החקלאות, פינוי של פגרים וכו'.
<אניאלה גלבוע: הסברה, גם היא כאן מאוד חשובה כמו בכל הפרויקט הזה.
<אניאלה גלבוע: היעדים – כמו שאמרתי, זה בסוף השנה הקרובה - - -
אלי אלאלוף: מתי נקודת ההתחלה המאסיבית תהייה?
<נדב גלאון: בעצם היא התחילה כבר.
<נדב גלאון: יש 250 עדרים שזה בערך 20% מאוכלוסיית הצאן בנגב שמיועדים לצאת למרעה בצפון הנגב ואפילו מצפון הנגב.
<נדב גלאון: העדרים האלה לא יצאו למרעה מבלי שנבדוק אותם וננקה אותם.
<נדב גלאון: זה בעצם תהליך מאוד אינטנסיבי שצריך להיגמר ב- - -
אלי אלאלוף: סליחה על הבורות, מתי הם יוצאים?
<נדב גלאון: בפברואר.
<נדב גלאון: אם כי כשיש גשם טוב בנגב הם לוחצים לצאת עוד קודם.
אלי אלאלוף: זאת אומרת שבפברואר יש מסע של 250 קבוצות צאן שיהיו נקיים?
<נדב גלאון: לא, כי צריך לחזור אליהם אחר כך.
<נדב גלאון: - - -
אלי אלאלוף: איזה כוח אדם אתם מגייסים לצורך זה?
<אניאלה גלבוע: התכנון הוא לגיוס של כ-10 וטרינרים ופקחים ללשכת באר-שבע, לשכת הנגב.
<אניאלה גלבוע: באמת כוח האדם זה עניין קריטי.
אלי אלאלוף: וזה כוח אדם זמין?
<אניאלה גלבוע: אני מאוד מקווה שכן.
<אניאלה גלבוע: עובדים על זה כרגע ובודקים איך אפשר לעשות את זה הכי מוקדם.
<אניאלה גלבוע: לוחות הזמנים שנאמרו לנו כרגע, זה מספר חודשים.
<אניאלה גלבוע: אנחנו לוחצים שזה יהיה יותר מוקדם.
אלי אלאלוף: זה תלוי במי?
<נדב גלאון: התהליכים החשביים בעיקר: פרסום מכרז, בדיקה שלו, אישור שלו.
אלי אלאלוף: הייתה לי שיחה עם המנכ"ל, הוא אמר שהוא ישים את כל כובד משקלו לקדם את זה.
<נדב גלאון: לכן אנחנו מקווים שזה יהיה קצר יותר ממה - - -
אלי אלאלוף: הוא פחות משקל ממני.
אלי אלאלוף: תתחילו עם זה.
<אניאלה גלבוע: זה לגבי הקשיים והאתגרים.
<אניאלה גלבוע: הזכרתי לגבי הקושי לנקות לגמרי את הנגב.
<אניאלה גלבוע: זה גם עניין אירוע רביבים שלאחרונה - - -
אלי אלאלוף: יש לנו נציג פה אחד מרביבים.
אלי אלאלוף: גם אחד סמוי וגם גלוי.
<אניאלה גלבוע: כאן במפה אפשר לראות, רואים על המפה את רביבים במרכז ומסביב, הנקודות האדומות - - -
אלי אלאלוף: למה זה קרה דווקא ברביבים?
<אניאלה גלבוע: זה אחת הסיבות.
<אניאלה גלבוע: הציר הזה מקיף את רביבים ורואים שם עדרי צאן.
<אניאלה גלבוע: "ביר הדאג" כמו שציינתי קודם, היא אחת הנקודות הכי בעיתיות מבחינת נגיעות גם מבחינת אנשים וגם של עדרי צאן, זה הולך ביחד.
<אניאלה גלבוע: עדרי צאן מגיעים ממש לגדר של הרפת.
<אניאלה גלבוע: הרפת שם מאובטחת היטב ויש שם שתי גדרות, אבל עדיין יש מעבר של - - -
<קריאה: זה לא תמיד עוזר לגניבות.
<אניאלה גלבוע: יש מעבר של תנים, שועלים, כלביים שיכולים להכניס חומר נגוע פנימה.
<אניאלה גלבוע: הם נמצאים בשכונה בעייתית מבחינה זאת וזו הסיבה למה זה דחוף מאוד לעשות את זה שם, בהחלט.
אלי אלאלוף: חברים, מישהו רוצה להתייחס.
אלי אלאלוף: משרד הבריאות בבקשה.
<איתמר גרוטו: פרופסור איתמר גרוטו, ראש שירותי בריאות הציבור, משרד הבריאות.
<איתמר גרוטו: שנה שעברה הייתה שנת שיא מבחינת היקף התחלואה.
<איתמר גרוטו: דווחו למשרד הבריאות 598 מקרים.
<איתמר גרוטו: 598 מקרים דווחו בשנה הקודמת.
<איתמר גרוטו: שנת 2014, היא הייתה באמת שנת שיא אפילו יותר גבוהה משנות סוף ה-90.
<איתמר גרוטו: 55% מהמקרים היו באזור הדרום.
<איתמר גרוטו: כמו שנאמר, המקרים שם היו באזור הצפון.
<איתמר גרוטו: בצפון בדרך כלל אלו אירועים נקודתיים שאנחנו יכולים לזהות אותם עם התחלה וסוף אירוע.
<איתמר גרוטו: בדרך כלל מכינים חלב שהוא אינו מפוסטר, חלב שמוכרים אותו מדלת לדלת – זה לא נמכר בצורה מסודרת דרך שיווק מסודר ואז אנשים בדרך כלל נדבקים בתוך משפחות.
<איתמר גרוטו: אנחנו מדווחים למשרד החקלאות והם מוצאים את אותו עדר נגוע ומתבצעת פעולת ביעור.
<איתמר גרוטו: אלו נתונים קצת פחות ממה שיש בדרום.
<איתמר גרוטו: בהחלט הטריד אותנו מה שיש בצפון, אבל אנחנו חושבים שחלק זה באמת מזליגה מהדרום – לזה משרד החקלאות יכול להתייחס.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא רק חלב, גם גבינה שעושים - - -
<איתמר גרוטו: כן, כן, בעיקר מוצרי חלב.
עבדאללה אבו מערוף: אין יותר, חלב וגבינה.
<איתמר גרוטו: מתוך הנתונים, בשנת 2014 מתוך החולים שלושה אושפזו בבתי חולים.
<איתמר גרוטו: מקרה מוות הם מאוד נדירים, היו לנו שני מקרים בעשר שנים.
<איתמר גרוטו: מה שאנחנו כן עושים, א', אניאלה הזכירה את שיתוף הפעולה עם השירותים הווטרינרים, גם להעביר את המידע וגם לשלב אותם בהסברה.
<איתמר גרוטו: אנחנו גם הגדלנו את המודעות לאבחון בקרב הרופאים ובמיוחד בדרום כדי שתהייה מודעות.
<איתמר גרוטו: יכול להיות שהעלייה כאן היא בגלל שיותר מודעים לאבחן.
<איתמר גרוטו: מה שחשבו פעם מחלת שפעת מאבחנים היום כברוצלה, אבל זה לא מסביר את כל העלייה כמובן.
<איתמר גרוטו: עוד מקום שאנחנו יכולים להתערב זה הסברה בבתי הספר גם בצפון וגם בדרום.
<איתמר גרוטו: במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד, הרצאות לתלמידים שהמטרה היא שאותם תלמידים יבואו הביתה ואחר גם ישפעו על ההורים בנושא של ההתנהלות.
<איתמר גרוטו: בעצם חלק מההדבקה היא הדבקה ישירה, אבל חלק עיקרי הוא מהצריכה של מוצרי חלב.
<איתמר גרוטו: זה כרגע מה שעומד מבחינתנו.
<איתמר גרוטו: כמובן אנחנו מצפים גם כן בקוצר רוח להתחלת התכנית, שכבר תתחיל את השפעה שלה.
<איתמר גרוטו: יכול להיות שחלק מהירידה אנחנו כבר רואים, אבל אנחנו נקווה שבשנה הבאה תהייה ירידה משמעותית בבני אדם.
אלי אלאלוף: זה לא מצב של כמות, במרכאות, של אנשים שנפגעו, זה לא מצב שמכריזים על מגפה, מגפה קטנה או משהו מסוג זה.
<איתמר גרוטו: בעצם יש מצב יחידי שמגדירים.
<איתמר גרוטו: לפי "פקודת בריאות העם" יש אפשרות לשר הבריאות להכריז על מחלה אוימה, מדבקת.
<איתמר גרוטו: זה דבר שצריך לנקוט בכל מיני צעדים כמו לשים אנשים בסגר או להכריח לקבל טיפול או משהו שכזה.
<איתמר גרוטו: כאן אין עניין כזה כי עיקר הטיפול הוא בעלי חיים ופחות בבני אדם.
אלי אלאלוף: אומרים שברביבים היה מקרה שבן אדם נבדק.
אלי אלאלוף: ערן?
<ערן ארז: שלום.
<ערן ארז: שמי ערן ואני חבר רביבים ושמוליק גם פה.
<ערן ארז: אני מנהל את הרפת של שמוליק כ-20 שנה ורפתן 30 שנה.
<ערן ארז: דיברו בנושא ובעצם בעיקר על המגזר.
<ערן ארז: אני לא אחזור על דברים שאניאלה אמרה כי בסך היא נתנה סקירה מאוד יפה.
<ערן ארז: אין לי ספק שהחיים שלנו ושל הבדואים קשורים וכרוכים זה בזה לטוב ולרע.
<ערן ארז: אני מאוד מברך על זה ש"ביר הדאג'" תחילה כי זה המקור, ברור לי שזה המקור ואיך זה מגיע עם אנשים.
<ערן ארז: בתוך הבלגן של הברוצלה הייתה לנו גם פריצה וגניבה של 21 עגלים.
<ערן ארז: ברור שהפורצים האלה לא חיטאו את הרגליים והידיים ואת האוטו לפני שהם נכנסו.
<ערן ארז: גם אנשים עוברים, וזה ממש עניין למחקר כי הציפור, מעניין אם הידידים הבדואים מכירים ויהנהנו בראש, אני שמתי לב, עובד שעובד אצלי מהשבט אמר לי: 'ערן, עזוב את השועלים ואת התנים, זה העורבים'.
<ערן ארז: הציפור הזאת היא חכמה בצורה בלתי רגילה, היא עורבת, היא עטה על כל בהמה ממליטה.
<ערן ארז: אצלנו ברפת זה פשוט חוויה לראות איך אותו עורב מפוצץ את הבלון בתחילת ההמלטה ומתחיל לאכול את השלייה תוך כדי המלטה.
<ערן ארז: אם קצת מפריעים לו הוא עף עם חתיכה ולמעביר אותה דרך המים.
<ערן ארז: זה נושא לבדיקה.
<ערן ארז: ב-2006, בואו נגיד ככה, קודם כל התסכול שהברוצלה תוקפת אותך, הסיכון הוא מאוד גדול, הנזק הוא אדיר.
<ערן ארז: פעם אחת, אולי בורות, אולי נושא של שפיכת חלב.
<ערן ארז: כולנו יודעים שהברוצלה מאוד מאוד רגישה לפסטור ב-60 מעלות, 70 מעלות חיידק כזה מושמד ומת.
<ערן ארז: הפסטורה היום ב-120 מעלות - - -
עבדאללה אבו מערוף: כאן אתה צריך לדייק, לא 60 מעלות, מעל 70.
<ערן ארז: מעל 70.
עבדאללה אבו מערוף: 60 לא מספיק.
<ערן ארז: ב-70.
<ערן ארז: 80.
<ערן ארז: מחלבת יוטבתה שאליה משווקים עושה פסטור של מעל 120 מעלות.
<ערן ארז: אני חושב שכאשר מקבלים במשרד הבריאות לשפוך חלב הנזקים הם במאות אלפי שקלים וחבל.
<ערן ארז: הנזק השני הוא כמובן, אם דיברו על כבשה 1,000 שקל של פרה חולבת ו-11 אלף שקל.
<ערן ארז: שאבו לנו בשבוע שעבר, לפני שבועיים בערב אחד חיסלנו 146 ראש, תחשבו את העלות, זה מיליון וחצי שקל.
<ערן ארז: הנה הלכו כמה מהתקציב?
<ערן ארז: ב-2006, בוא נגיד כך, אם תהייה זליגה של המחלה הזאת לתוך משק החלב, לתוך רפת החלב שהוא הענף החקלאי הכי גדול והכי מפואר של מדינת ישראל, אם החיידק הזה יפלוש לתוך רפתות, הנזקים יכולים להיות הרבה יותר מהתקציב הזה.
<ערן ארז: לכן וברור שהמלחמה צריכה להתחיל ברחוב.