GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידית סגל: אני יודעת שיש שם איזו עשייה וגם התייחסות לנושא הזה.
<עידית סגל: שוב ספציפית, גם הגיל הצעיר.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה מהגברת ליקה כהן להציג את עצמה, את הסיפור שעליו היא יושבת איתנו כאן.
<ליקה כהן: שמי ליקה כהן.
<ליקה כהן: אני נציגה מטעם עמותת הירדרדניטיס סופורטיבה בישראל.
<ליקה כהן: קצת רקע על המחלה.
<ליקה כהן: זו מחלה כרונית בעור, היא דלקתית ורוב הסובלים ממה הן נשים.
<ליקה כהן: פי חמש בערך נשים.
<ליקה כהן: המחלה היא בערך כ-1% מהאוכלוסייה, רובם לא מאובחנים.
<ליקה כהן: אין הרבה מודעות בקרב הרופאים על המחלה הזאת.
<ליקה כהן: יש מלא שגיאות באבחונים.
<ליקה כהן: בערך הממוצע שמצליחים לאבחן את המחלה הוא 7 שנים.
<ליקה כהן: אין לנו מחקרים, אין הרבה תרופות.
<ליקה כהן: המחלה היא נורא קשה גם מבחינת מצב רגשי.
<ליקה כהן: היא גורמת לחוסר תפקוד תעסוקתי ואפילו בסיסי מבחינת להתלבש לבד או להתקלח.
<ליקה כהן: ביטוח לאומי לא מכיר בנו ואין לנו שום הקלה של מחלות כרוניות בכל הקופות החולים.
<ליקה כהן: בעיקרון אנחנו צריכים קצת יותר מודעות.
<ליקה כהן: ביטוח לאומי לא מכיר בנו וגם קופות החולים.
<ליקה כהן: אין לנו אופציה לתפקוד בסיסי ותעסוקתי נורמאלי ומבחינה רגשית טיפולים פסיכולוגיים.
<ליקה כהן: רוב החולים, למעשה לא חיות במצב נורמטיבי.
<ליקה כהן: עכשיו נפתחה עמותה ואנחנו רוצות - - - <קריאה:> איך היא נקראת?
<ליקה כהן: הירדרדניטיס סופורטיבה, HS ישראל.
<ליקה כהן: אנחנו רוצות לעלות מודעות ובעיקר לקדם זכויות כי אנחנו בסך הכול די הרבה מטופלות והמון מאיתנו גם לא אובחנו - - -
שולי מועלם-רפאלי: תסברי אותנו במספר.
שולי מועלם-רפאלי: מה זה די הרבה מטופלות?
<ליקה כהן: 1% מהאוכלוסייה הכללית זה בערך 80 מטופלים, רובם לא מאובחנים.
<ליקה כהן: כרגע רשומים 180 שהם מטופלים במחלקה ב"איכלוב".
<ליקה כהן: ישנה מחלקה אחת שמטפלת ורוב הרופאים פשוט לא מכירים את המחלה הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: עורכת הדין קרן גרינבלט בבקשה.
<קרן גרינבלט: שמי עורכת הדין קרן גרינבלט.
<קרן גרינבלט: אני מנהלת קידום מדיניות בשדולת הנשים בישראל.
<קרן גרינבלט: אני מבינה שאנחנו היחידות שהגשנו נייר לדיון הזה, זה קצת מצער וזה כנראה תשומת לב חסרת פרופורציות למה שרצינו לעשות.
<קרן גרינבלט: אני כן רוצה רק להתייחס אליו במילה ולהגיד שהכוונה לא הייתה להסיט את הדיון לוועדת סל התרופות אלא לתת את זה רק כדוגמה.
<קרן גרינבלט: אני אתן עכשיו עוד חמש דוגמאות שונות לדברים שאנחנו רואות בחשיבות של הטמעת הרפואה המגדרית והחשיבה המגדרית בכלל במערכת הבריאות.
<קרן גרינבלט: כשאנחנו מדברות על רפואה מגדרית, אז באמת זה כולל המון המון דברים.
<קרן גרינבלט: התחום הזה שהוא תחום יחסית חדש בעולם, וישראל דווקא אחת המובילות שלו לפחות מבחינת המחקר והדיבור על זה, הוא כולל כל כך הרבה דברים החל מהיחס בין המגדר של הרופא או הרופאה והמטופל או המטופלת וכלה במחלות שפגועות יותר בנשים לעומת גברים.
<קרן גרינבלט: אנחנו כן מדברות לא רק על ייצוג הולם ולא רק על העלאת מודעות למחלות ספציפיות של נשים, אלא גם לנושא של הטמעת הרפואה המגדרית בלימודי הרפואה, גם על הנושא של מחלות שקופות של נשים שלא מוכרות על ידי הממסד.
<קרן גרינבלט: למשל: אנחנו יודעות על פיברומיאלגיה ומחלות שונות רבות שלא מוכרות על ידי הביטוח הלאומי - - -
שולי מועלם-רפאלי: רק צריך להגיד, את יודעת, רובנו כאן אנשי מקצוע, רוב מי שיושב פה הוא איש מקצוע.
שולי מועלם-רפאלי: פיברומיאלגיה היא מחלה שקופה לכולם ולא רק לנשים.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מדברים פה על נשים, אבל - - - <קריאה:> 95% הן נשים.
שולי מועלם-רפאלי: נכון ולכן אני אומרת - - -
<קרן גרינבלט: אני מתייחסת לזה כמחלה של נשים.
<קרן גרינבלט: חשוב לי להגיד, ההסתכלות כאן היא לא להגיד שמערכת הבריאות מתעלמת מנשים.
<קרן גרינבלט: אני חושבת שהתשובות ששמענו כאן מכמה גורמים שאומרים: 'אנחנו מסתכלים על בריאות הציבור כולו'.
<קרן גרינבלט: לאורך ההיסטוריה, כשהסתכלנו על הציבור כולו אז רוב המחקר הרפואי נעשה על גברים ורוב התרופות נוסו רק על עכברים זכרים ורוב הידע שיש לנו ורוב הפיתוחים הטכנולוגיים שיש לנו אפילו נעשו בהתאם לגוף הגבר.
<קרן גרינבלט: התוצאה הייתה, לא מתוך כוונה רעה ולא מתוך כוונה להפלות, אבל התוצאה הייתה שנשים לא קיבלו את היחס השוויוני שראוי להן.
<קרן גרינבלט: בגלל זה יש איזה צורך לעשות איזה תיקון יתר.
<קרן גרינבלט: כן, יש איזה צורך לתת תשומת לב מיוחדת לנושאים האלה.
<קרן גרינבלט: שתי דוגמאות נוספות ואני אסיים בזה.
<קרן גרינבלט: הנושא של חוסר הפרופורציה במשאבים שמוקצים במדינת ישראל ספציפית לנושא של פוריות לעומת המשאבים שמוקצים להתעסקות במחלות אחרות שמעסיקות נשים.
<קרן גרינבלט: באמת אנחנו רואות פה שיש המון ידע על נושא הפוריות.
<קרן גרינבלט: המון מוסדות שמתעסקים בזה, המון מחקר על הנושא הזה ולעומת זאת אין איזו דרישה בכל מחקר רפואי שנתמך על ידי המדינה שתהייה איזו התייחסות מגדרית.
<קרן גרינבלט: זה משהו שאנחנו כן מכירות אותו ממדינות אחרות בעולם.
<קרן גרינבלט: בארה"ב כבר משנת 1993 דורשים את ההתייחסות המגדרית במחקרים שמקבלים עליהם מימון ממשלתי.
<קרן גרינבלט: בסופו של דבר, השורה התחתונה היא, הנושא של רפואה מגדרית הוא באמת רב מישורי, הוא מתעסק גם בייצוג הולם.
<קרן גרינבלט: אני אגיד דבר אחרון והוא נושא מאוד נפיץ, אז אני רק אזכיר אותו במילה.
<קרן גרינבלט: הנושא של פגיעה מינית במהלך טיפול רפואי, זה משהו שהמערכת מאוד לא רוצה להתעסק איתו, מאוד לא רוצה להכיר בו ומאוד לא רוצה לשמוע אותו.
<קרן גרינבלט: זה נושא שקשור למגדר וזה נושא שקשור למצוקות של נשים במערכת הבריאות.
<קרן גרינבלט: זה משהו שצריך להתחיל לדבר עליו.
שולי מועלם-רפאלי: הדובר האחרון, ידידנו רן מלמד.
<רן מלמד: אני רוצה לדבר על משהו שאנחנו מתחילים להציף אותו דווקא היום באמת.
שולי מועלם-רפאלי: רן, אולי רק תציג את עצמך.
<רן מלמד: מנכ"ל עמותת ידיד.
<רן מלמד: עוסק בזכויות נשים הרבה מאוד שנים.
<רן מלמד: תופעה שגילנו אותה לראשונה, אני מודה, לפני כשישה חודשים ומאז בעבודה מאומתת של ליקוט נתונים ואיסוף התברר לנו גודל הקושי, זה חוסר ביטחון רפואי ותלונתי בקרב נשים הרות שחיות בעוני.
<רן מלמד: זה משפט ארוך ואני אעשה את זה קצר.
<רן מלמד: נשים בהיריון שנמצאות במצב סוציו-אקונומי נמוך, במצוקה כלכלית, בתקופת ההיריון שלהן הן לא מצליחות לקבל את כל הבדיקות הרפואיות שהן צריכות לעשות.
<רן מלמד: חלקן אפילו לא ניגשות מפחד פן יבקשו מהן כסף שאין להן ולכן הן לא עושות.
<רן מלמד: חלק מהבדיקות נמצאות בסל, חלק מהבדיקות לא נמצאות בסל.
<רן מלמד: המחירים בשמיים.
<רן מלמד: מי שעושה בדיקה על כמה עולה היריון, אני לא יודע מי מכם עשה לאחרונה, גם מבחינה הרפואית וגם מהבחינה התזונתית אנחנו מדברים על אלפים רבים של שקלים.
<רן מלמד: אנחנו מתחילים היום מהלך, אני מקווה מאוד שהוועדה הזאת תעזור להוביל אותו - - -
שולי מועלם-רפאלי: ידוע שיושב ראש הוועדה החליט לקחת את הנושא הזה והתקדם איתו - - -
<רן מלמד: בעצם אנחנו דורשים לסדר את הסל קצת אחרת, בצורה כזאת שלא תהייה בכלל שאלה אם ללכת להיבדק או לעשות דברים.
<רן מלמד: שהסל, לפחות לאוכלוסיות מוחלשות יותר, יהיה קבוע וגדול מספיק.
<עידו שולט: שמי עידו שולט, אני רופא ב"רמב"ם", אבל אני רופא שמנהל את היחידה לרפואת האם והעובר, כל סיבוכי היריון.
<עידו שולט: אני מתנצל שלא הייתי בתחילת הדיון.
<עידו שולט: היינו בדיון אחר בנושא קידום בריאות נשים במדינה.
<עידו שולט: אני רוצה להיות מאוד נקודתי, אנחנו כבר לקראת סיום.
<עידו שולט: מהכובע שלי מהמועצה הלאומית לבריאות האישה, בקטע שכבר הייתי דובר על מעגל חיי האישה, יש פרויקט נקודתי שעשינו ואנחנו מנסים לקדם חופשת קדם לידה לנשים שעובדות במקצועות פיסיים.
<עידו שולט: הגענו לאיזה תקרת זכוכית למרות שיש לנו הצעות מאוד מאוד קונקרטיות כולל עלות.
<עידו שולט: זה משמעותי ישפר ויפעל לטובת נשים במדינה.
<עידו שולט: הייתי רוצה לנצל את הפורום הזה ולבקש ספציפית לנסות ולפרוץ את תקרת הזכוכית הזאת של חופשת קדם לידה לנשים שעובדות בעבודות פיסיות.
<עידו שולט: לא מגיע להן חופשת היריון, לא מגיעה להן גמלה והן נפגעות באופן קשה מהנושא הזה.
שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה, החלט.
<רקפת בכרך: אפשר להגיד מילה?
שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל ממש מילה כי אנחנו סוגרים.
<רקפת בכרך: על אוסטאופורוזיס.
<רקפת בכרך: 600 אלף נשים חולות באוסטאופורוזיס.
<רקפת בכרך: רק השנה הסכימו להכניס ממד איכות, אבל גם זה מדד אחרי השבר.
<רקפת בכרך: מדד של צפיפות עצם.
<רקפת בכרך: אגב, גם גברים, אחד מכל שישה גברים מעל גיל 60, אבל אחת מכל 3 נשים מעל גיל 50.
<רקפת בכרך: אפילו ממדדי איכות בגלל שזו מחלה נפוצה.
<רקפת בכרך: כמה מדדי איכות יש לנו לסוכרת ולחץ דם ושומנים?
<רקפת בכרך: נושא של מניעה ראשונית אוסטאופורוזיס, לעשות צפיפות עצם, לעשות בדיקה ולהתחיל לעשות טיפול – אין מדד כזה.
<רקפת בכרך: אין מדד כזה.
<מיכל לזרוביץ: התייחסתם הרבה על וועדת הסל - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל בואו באמת נסגור.
<מיכל לזרוביץ: זה לא ספציפית על וועדת הסל, אבל בעקבות הסיפור של וועדת הסל כן המנכ"ל ביקש מחברי ההנהלה, אגב הם 50%/50%, כן לדווח ולשים לב שיש ייצוג הולם של נשים וגם של אוכלוסיות אחרות בכל הוועדות הציבוריות שממנים.
<מיכל לזרוביץ: לדווח אליו כדי שזה יהיה במעקב.
שולי מועלם-רפאלי: אני דווקא בדברי הסיכום שלי אסיים באמירה שחלקכם שומעים אותי אומרת אותה, חלקכם חדשות לבקרים: יש במדינת ישראל מערכת בריאות מצוינת ויש עוד הרבה לאן להתקדם.
שולי מועלם-רפאלי: היא מצוינת בזכות האנשים שנמצאים בתוכה.
שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, אנחנו פה בדיון שהוא מאוד ממוקד, ויחד עם זאת הוא מדבר על השקפת עולם.
שולי מועלם-רפאלי: השקפת עולם בה אנחנו אומרים שיש לנו רצון ועניין מהותי להטמעת ראיה ולימוד ורפואה מגדרית במערכת הבריאות הציבורית במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: שוב, השאיפה שלה היא להיות מערכת בריאות איכותית, זמינה, שוויונית לכלום.
שולי מועלם-רפאלי: אני מברכת גם את משרד הבריאות וגם את המועצה הלאומית לבריאות האישה, גם את ארגוני הנשים וארגוני החולים וקופות החולים.
שולי מועלם-רפאלי: בעצם בסוף בסוף בסוף ארגוני החולים הם המקום שממנו הדברים עולים, בעצם הדברים שאמורים להיות מתורגמים לעשייה הן בקופות, הן במערכת החינוך, הן במערכת הבריאות על כל הממדים שלה.
שולי מועלם-רפאלי: אני חייבת להגיד פה קריאה נוספת, מי שמכיר אותי שומע אותה שוב ושוב, אנחנו חייבים, חייבים להגיע לנקודה שבה האיזון במערכת הבריאות משתנה ומושקע הרבה יותר במניעה מאשר בטיפול.
שולי מועלם-רפאלי: כולנו שם כל הזמן.
שולי מועלם-רפאלי: אני בהחלט קוראת כאן לראיה מגדרית, באוכלוסייה הנשית לראות את השוני בין אורחות חיים שונים של נשים, בין מסורות שונות, בין עיסוקים שונים של נשים מהמקום שממנו הן באות ולתת את המענה והטיפול דרך המודעות ודרך השינוי בהרגלי חיים.
שולי מועלם-רפאלי: גם באותה תכנית לאומית של קידום בריאות, כל הנושא של מזון, כל הנושא של שילוב, שכבר עבדנו עליו רבות, בין מערכת החינוך למערכת הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: אין ספק שהמערכת פוגשת הרבה מאוד נשים סביב תקופת הפוריות שלהן.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שנאמר כאן, נשים עטופות, זה לא נעלם מאיתנו השקף על הפוריות במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אולי גם על זה הגיע זמננו לדבר.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שואפים, ברוך ה', ושמחים וגאים על כל ילד שנולד במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו חושבים שכל ילד הוא אור גדול גם בפרטי וגם בכללי, בכל חלקי החברה במדינת ישראל, גם היהודית וגם מי שאינם יהודים.
שולי מועלם-רפאלי: אבל בואו נדבר על מה קורה אחרי.
שולי מועלם-רפאלי: אני מרגישה שצריך מאוד מאוד מאוד לעלות את העניין של מחלות שקופות.
שולי מועלם-רפאלי: זה הולך ומתגבר.
שולי מועלם-רפאלי: אף אחד מאיתנו לא יוכל יותר לא לראות אותן.
שולי מועלם-רפאלי: כמי שעסקה בכנסת הקודמת הרבה בנושא של פיברומיאלגיה והיום נחשפתי דרך ליקה לעוד משהו.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו רואים את ההשפעה הבלתי אפשרית על כל החיים של המטופלים ובטח ובטח כשאנחנו מדברים על זה שרוב המטופלים הן נשים.
שולי מועלם-רפאלי: אז ברור לנו שיש לזה השלכה על כל החיים של נשים ועל החיים של החברה הישראלית.
שולי מועלם-רפאלי: אם יש נשים שלא יוצאות לעבודה, אם יש נשים שהתפקוד שלהן הוא לוקה, אם יש נשים שלא יכולות להשתתף במעגל החיים הרגיל – אין ספק שזה משפיע על כל החברה הישראלית ואיך שאנחנו נראים.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שאמרתי קודם, הוועדה לוקחת, ובעזרת ה', יושב ראש הוועדה מתכוון להוביל את הנושאים שקושרים לנושא היריון ולידה על כל החלקים בחברה הישראלית.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שואפים שכל אישה תגיע, אני גם חושבת שזה נותן מענה לדבריו של הרופא מבית החולים רמב"ם דוקטור עידו שולט, כשאנחנו רואים אישה בהיריון ואנחנו מבינים שיכול להיות שאנחנו לא נותנים כרגע מענה לנשים, לאלה שלא נכנסות לפול הרגיל של נשים שמגיע להן שמירת היריון, ומה האחריות שלנו בזה מתוך הרעיון של היריון ולידה כחלק ממכלול שלם.
שולי מועלם-רפאלי: הקשר של הוועדה הזאת עם משרד הבריאות, הביטוח הלאומי, ארגוני הנשים וארגוני החולים הוא קשר רציף ובעזרת ה' אנחנו נמשיך אותו.
שולי מועלם-רפאלי: מילה אחרונה לגבי נושא כאוב שהעלאת.
שולי מועלם-רפאלי: הוא כאוב תמיד והוא כאוב בטח ביחסים של מטפל מטופל.
שולי מועלם-רפאלי: אני יודעת על תכניות שישנן במשרד, אני יודעת על תכניות שישנן בקופות, אני יודעת שזה חלק אינטגרלי בתהליך הלימוד של רופאים ושל אנשי מקצוע פרא-רפואיים.
שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, הוועדה קוראת לבחינת נוספת של יחסי המטפל והמטופל או המטפל והמטופלת, במקרה שלנו, גם בחלקים הכואבים שנגמרים בהטרדות על כל הספקטרום שאנחנו מכירים.
אלי אלאלוף: היום ה-22 בדצמבר 2015, י' בטבת התשע"ו, השעה 09:15 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בנושא שיש לו רגישות מאוד גדולה.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין בגאווה שנמצא כאן מנכ"ל משרד ראש הממשלה אלי גרונר, מנכ"ל משרד הרווחה והשירותים החברתיים אליעזר יבלון, סגן נשיא ועידת התביעות שלמה גור וכולם מצאו לנכון להגיע לישיבה ולהיות שותפים לדיון לאור רגישותו ולאור חשיבותו.
אלי אלאלוף: ברשותכם, כדי להרוויח זמן, אני לא אפתח ולא אגיד את מה שתכננתי להגיד אבל הדברים בוודאי ייאמרו על ידי אחרים.
אלי אלאלוף: הרעיון הוא פשוט והוא שלא ייסגרו בתי תמחוי שמשרתים לא רק את ניצולי השואה ו\
אלי אלאלוף: אלא את שאר האוכלוסייה במדינה שזקוקה לצערנו לאוכל בעזרת עמותות מדהימות שעובדות ו על חלקן גם שמענו ברדיו ואני מודה לחבריי חברי הכנסת שיזמו את הדיון המהיר ועל היענות הוועדה להתכנס מידית לדון בנושא הזה.
אלי אלאלוף: כל אחד מאתנו, אני בטוח, רגיש לנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני לא אפתח ולא אומר יותר מזה אלא אבקש ממנכ"ל משרד ראש הממשלה לומר דברי פתיחה.
<אלי גרונר: תודה לך יושב ראש הוועדה לכל הנוכחים כאן.
<אלי גרונר: הדיון הזה מתקיים דווקא ב-י' בטבת ואני חושב שיש לזה מסר לא מבוטל.
<אלי גרונר: לראש הממשלה נודע על הסיפור הזה אתמול מאוחר בלילה והוא הנחה אותי וביקש ממני להגיע לכאן כדי להביא פתרון.
<אלי גרונר: לשם כך ניהלנו כמה טלפונים אתמול בערב והבוקר ואנחנו הולכים להביא פתרון.
<אלי גרונר: ממשלת ישראל הולכת להביא פתרון.
<אלי גרונר: אנחנו מביאים פתרון.
<אלי גרונר: בתי תמחוי בישראל לניצולי שואה לא ייסגרו, לא לניצולי שואה ולא לאחרים.
<אלי גרונר: הנושא הזה חשוב מאוד לראש הממשלה.
<אלי גרונר: הנושא חשוב מאוד לכל אזרחי ישראל.
<אלי גרונר: כפי שאני מבין, ועוד לא הספקתי לצלול לעומק העניין, יש כאן חילוקי דעות מקצועיים בין גופים מסוימים ואני חושב שחשוב לשמוע מה שיש לכל צד לומר, אבל המסר העיקרי שיש כאן הוא שמבחינת ממשלת ישראל, מבחינת משרד ראש הממשלה – ואני מרשה לעצמי לדבר בשמו של משרד הרווחה, למרות שנמצא כאן הקולגה שלי אליעזר שידבר גם הוא בשם משרד הרווחה – אני חושב שאנחנו יוצאים מכאן פה אחד עם בשורה לאזרחי ישראל ובעיקר לניצולי השואה שזקוקים לפחות לארוחה חמה אחת ביום והוא שהשירות הזה שהם מקבלים מהמדינה, הם ימשיכו לקבל אותו מהמדינה.
<אלי גרונר: זה המסר העיקרי שלנו כאן היום.
אלי אלאלוף: ומוועידת התביעות.
אלי אלאלוף: מה שלמה גור, סגן נשיא ועידת התביעות לישראל.
<שלמה גור: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, נכבדיי, כולם.
<שלמה גור: ועידת התביעות מממנת ארוחות חמות לניצולי שואה בישראל מאז שנת 2003 והיקף המימון הזה בשנים האלה הוא כמאה מיליון שקלים.
<שלמה גור: בשנה האחרונה היקף המימון עמד על כשבעה מיליון שקלים ומזה שנים שאנחנו מבקשים שהכספים הללו ייועדו לניצולי שואה בלבד.
<שלמה גור: זה המנדט שלנו וזאת הביקורת שמוטלת גם עלינו על ידי גורמים שונים מהממשל האמריקאי שם אנחנו רשומים ועד ממשלת גרמניה ממנה מגיעים מקורות הכסף שלנו.
<שלמה גור: לכן אנחנו צריכים למצוא מנגנון שיאפשר את הביקורת, הבקרה והניטור שהכספים הללו מיועדים לניצולי שואה.
<שלמה גור: אנחנו מעריכים מאוד את פעולתם של כל בתי התמחוי שמאכילים הרבה מאוד גורמים אחרים ולכבוד הוא לנו שזה נעשה, אבל אנחנו צריכים להבטיח שזה ייועד רק להם.
<שלמה גור: אנחנו מסייעים לניצולי השואה בתחום המזון באמצעות עמותות, בתי תמחוי, בכל רחבי הארץ והן מדווחות למשרד הרווחה שהוא גם ממליץ עליהן ואנחנו זקוקים להמלצה הזאת כי הוא מוודא שאכן בתי התמחוי עומדים בסטנדרטים ראויים של מזון שיינתן לאותם אנשים.
<שלמה גור: אנחנו מעוניינים שכך זה ימשיך להיות אבל אנחנו חייבים לוודא, כפי שאמרתי, שהכספים שמקורם בוועידת התביעות יגיעו לניצולי השואה ולא לאחרים.
<שלמה גור: מבדיקות שעשינו, זה לא בהכרח כך.
<שלמה גור: אנחנו צריכים למצוא מנגנון, ואני שמח שמנכ"ל משרד ראש הממשלה עמד על כך, שבזמן הקרוב יהיו דיונים כדי שאכן יימצא אותו מנגנון שיאפשר לנו, ואנחנו מוכנים להמשיך גם בשנת 2016 לממן את בתי התמחוי אם אכן יימצא אותו מנגנון מספק עליו הצבעתי.
סופה לנדבר: אמרת מאה מיליון שקלים.
<שלמה גור: מאה מיליון מאז שנת 2003.
<שלמה גור: בשנת 2015 הומלצו על ידי משרד הרווחה 19 עמותות שחלקן נתנו לנו את מספרי הזיהוי של האנשים באופן ישיר כאשר משרד הרווחה, שהוא בעצם הגורם שמפקח ומקבל מהם דיווחים מלאים, לא העביר לנו את השמות.
<שלמה גור: ברגע שיימצא אותו מנגנון שמנכ"ל ראש הממשלה הצביע עליו, אנחנו נהיה מוכנים לחזור גם בשנת 2016 לממן את נושא המזון בישראל.
סופה לנדבר: על איזה מנגנון אתם מדברים?
<שלמה גור: זה יכול להיות כל מי שהוא מהאוכלים הקבועים בבתי התמחוי יעביר כרטיס מגנטי או כל דרך אחרת שתימצא באמצעותה אנחנו נוכל לדעת.
<שלמה גור: רבותיי, אני לא נכנס לצד הטכני.
<שלמה גור: אנחנו רק צריכים לוודא.
סופה לנדבר: מנכ"ל משרד ראש הממשלה יגיד לנו מה המגמה.
אלי אלאלוף: תאפשרו הצגת הנושא לפני שנגיע לפתרון והפתרון יהיה במשא ומתן בין הגופים.
אלי אלאלוף: מנכ"ל משרד הרווחה מר אליעזר יבלון.
<אליעזר יבלון: ברשות יושב ראש הישיבה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, חברי הכנסת, סגן יושב ראש ועידת התביעות, מכובדיי כולם.
<אליעזר יבלון: ראשית אני רוצה לומר שאני מצטרף בחום רב לאמירה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וכמובן גם של יושב ראש הוועדה, שבתי התמחוי לא ייסגרו ואני קורא להם בתי אוכל כי גם הקונוטציה של בתי תמחוי היא קצת כבדה לאוזן.
<אליעזר יבלון: בתי האוכל לא ייסגרו בשנת 2016 ואני יכול לומר שגם לא נסגרו למרות ההפסקה של ועידת התביעות בהעברת התקציב שתוכנן בחצי השנה השנייה.
<אליעזר יבלון: בתי התמחוי לא נסגרו.
אלי אלאלוף: ב-2015.
<אליעזר יבלון: ב-2015.
<אליעזר יבלון: בתי האוכל לא נסגרו וכל מי שהיה נזקק, יכול היה לקבל אוכל.
<אליעזר יבלון: אני כן מבקש לציין שקיימנו מספר שיחות ודיונים עם ועידת התביעות כדי לנסות וליצור גשר לדבר שאנחנו קוראים לו הפער שקיים בעניין של הזיהוי של ניצולי השואה שצריכים להיעזר בבתי האוכל.
<אליעזר יבלון: זה הפער עליו אנחנו צריכים ליצור גשר.
<אליעזר יבלון: אנחנו מבינים את העמדה של ועידת התביעות אבל אנחנו לא מקבלים אותה ואנחנו חלוקים עליה.
<אליעזר יבלון: לכן כמו שנאמר קודם, לקחנו על עצמנו משימה בהובלה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה כך שבפרק זמן קצר מאוד נמצא לעניין הזה פתרון.
<אליעזר יבלון: אני רוצה להדגיש ולומר שעל פי המדיניות שהתווה שר הרווחה חיים כץ, השנה, בשנת 2016, יהיו בסך הכול שלושים מיליון שקלים לטובת כל הפעילות של ניצולי השואה והעברנו עשרה מיליון שקלים נוספים למשרד הקליטה כאשר זה כסף צבוע לטובת הנושא הזה.
<אליעזר יבלון: זה שינוי מהותי יחסית למה שהיה בעבר, כי זאת הייתה המדיניות של השר ואנחנו כמובן מבצעים אותה.
איציק שמולי: המנכ"ל, אתה יכול להבהיר האם אלה שלושים מיליון שקלים לטובת הפעילות הספציפית הזאת עליה אנחנו מדברים?
<אליעזר יבלון: שלושים מיליון השקלים כוללים פעילויות נוספות.
<אליעזר יבלון: יש מועדונים ויש דברים נוספים.
<אליעזר יבלון: זה גידול של, למיטב זיכרוני, כעשרים אחוזים לעומת מה שהיה בשנה שעברה.
<אליעזר יבלון: בהזדמנות הזאת אני צריך להגיד יישר כוח גדול לעמותות שנרתמו לא לסגור את בתי האוכל בשנת 2015 למרות שהן היו בקשיים אמיתיים כי התמיכה בהן קטנה באופן משמעותי אבל הן החזיקו מעמד וזה יפה מאוד.
<אליעזר יבלון: אנחנו כמשרד, בתקופה שיתקיים הדיון והבירור כיצד להגיע לפתרון מוסכם, נשמור על כך שבתחילת השנה בתי האוכל לא ייסגרו.
<אליעזר יבלון: לסיכום עמדת משרד הרווחה אני רוצה לומר שגם אם היו קשיים בעבר, אני חושב שצריך למצוא להם פתרון שעונה לקשיים ולא לנסר את העץ עליו אנחנו יושבים.
אלי אלאלוף: בבקש, חברי הכנסת.
איציק שמולי: תודה רבה אדוני היושב ראש ותודה רבה גם לוועדה שבכל פעם עולים נושאים כאלה, אדוני היושב ראש, אתה ממהר להגיב.
איציק שמולי: אני רוצה להגיד תודה גם לחברי הכנסת שהצטרפו אלי ליוזמה של הדיון הזה.
איציק שמולי: אנחנו עוסקים כאן בוועדה בהרבה מאוד סוגיות חברתיות ואני חושב שהנושא של ניצולי שואה, בפרט של אלו המוחלשים ביותר, הוא אחד הנושאים הכאובים ביותר שמגיעים לשולחן הזה.
איציק שמולי: אני אגיד לכם כבר בתחילת הדברים מה הפחד שלי.
איציק שמולי: הפחד שלי הוא שבעוד עשרים או שלושים שנים, הדור שלי יסתכל לאחור ויגיד לעצמו דבר אחד: איך אנחנו לא פתרנו את הבושה הזאת.
איציק שמולי: היום אנחנו מדברים "רק" על בתי תמחוי אבל מתוך 180 אלף ניצולי שואה שנמצאים היום במדינת ישראל, בין 25 לשלושים אחוזים חיים מתחת לקו העוני ומה אנחנו עושים?
איציק שמולי: אנחנו כל יום מסבירים להם כמה הם לא עומדים בקריטריונים כי אם הם היו במחנה כזה ולא במחנה אחר, הם לא מספיק טובים כדי לקבל תמיכה נורמלית מהמדינה.
איציק שמולי: תבינו, אדוני המנכ"ל, מנכ"ל משרד הרווחה, איזה דבר מטורף קורה כאן.
איציק שמולי: מדינת ישראל מתנערת מהאחריות שלה, זורקת אותה לעמותות ואז היא אומרת לעמותות כמה הן לא מספיק טובות, כמה המנגנונים לא מספיק טובים ולכן אין תקצוב מספק ממשרד הרווחה.
איציק שמולי: עיקר הבעיה והביקורת שלי היא בכלל לא אליכם למרות שאני חושב שבמשך השנים יכולתם לעשות הרבה יותר אבל אני מבין שלכם יש מנדט מסוים.
איציק שמולי: עיקר הביקורת שלי היא על העובדה שמדינת ישראל לוקחת את התחום הזה של סיוע ותמיכה לניצולי שואה וכל הסיפור תלוי ברצונה הטוב של ועידת התביעות להעביר כסף לעמותות.
איציק שמולי: התביעה המרכזית שלי והביקורת המרכזית שלי היא כלפי משרד הרווחה.
איציק שמולי: במדינה בה יש כחמישים-שישים אלף ניצולי שואה שחיים מתחת לקו העוני, אם הם יקבלו ארוחה חמה ביום או לא יקבלו ארוחה חמה ביום, זה תלוי ברצונה הטוב, במנגנון שיהיה לשביעות רצונה של ועידת התביעות.
איציק שמולי: אדוני מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יש לנו תקציב מדינה, תלוי איך סופרים, שמתקרב לאזור ה-400 מיליארד שקלים.
איציק שמולי: אתם רוצים להגיד לי שעד היום לא מצאתם תקציב מספק כדי לתמוך בעמותות האלה?
איציק שמולי: העמותה של יד ביד, מקבלת 9,000 שקלים בשנה ממשרד הרווחה כדי להאכיל קשישים ניצולי שואה.
איציק שמולי: אני לא יודע כמה אנשים אתם מאכילים בסכום הזה במשך יום ולא בשנה.
איציק שמולי: זה מה שחושבת מדינת ישראל שהיא צריכה להעניק ולתמוך בעמותה שמאכילה ניצולי שואה?
איציק שמולי: 9,000 שקלים בשנה?
איציק שמולי: בוועדת הכספים אנחנו כבר כמה ימים מעבירים עשרות מיליארדי שקלים מפה לשם.
איציק שמולי: אני לא רוצה להיכנס לדיון פוליטי ולכן אני לא אגיד לכם לאיזה מטרות מעוברים הכספים, אבל רק להבהיר לכם.
איציק שמולי: עשרות מיליארדי שקלים עוברים מכאן לכאן ולעמותה שמאכילה ניצולי שואה נותנים 8,000 שקלים בשנה.
איציק שמולי: כי אין לה מנגנון.
איציק שמולי: עוני, כפי שאמר הרב גלויברמן הבוקר, וכפי שאומר אילן גילאון פעם אחרי פעם, זאת לא גזרת גורל אלא זאת תוצאה של מדיניות.
איציק שמולי: זאת מדיניות שהיא יוצרת את העוני.
איציק שמולי: מי כמו היושב ראש שלנו יודע ומכיר את העניין הזה.
איציק שמולי: זאת מדיניות.
איציק שמולי: זה לא מקרי שעל הטייקונים של חברות הגז נלחמים כאן בבית הזה מצד הממשלה כמו אריות וכאשר אנחנו מדברים על ילדים מתחת לקו העוני או על ניצולי שואה עניים, נותנים 8,000 שקלים בשנה לעמותה שמאכילה אותם.
איציק שמולי: עוד משפט אחד לכם בוועידת התביעות.
איציק שמולי: תראו, בין שתי הברירות, הראשונה שקשיש שהוא לא ניצול שואה לפי ההגדרות המתוחכמות של מדינת ישראל "התגנב" לחדר ויאכל על חשבונכם, לבין הברירה השנייה שניצול שואה ילך לישון רעב, אני מוכן לקחת את הסיכון שקשיש שהוא רק רעב והוא לא ניצול שואה, יתפלח ויאכל על חשבונכם.
איציק שמולי: אני אומר עוד פעם שעיקר הביקורת והציפייה שלי היא לא מכם אלא היא מהמדינה.
איציק שמולי: היא אך ורק מהמדינה.
סופה לנדבר: הייתי מבקשת שמנכ"ל משרד ראש הממשלה יישאר עת אני אדבר.
סופה לנדבר: יכול להיות שנכניס בוררות לדברים כדי שראש הממשלה ידע.
סופה לנדבר: יש כמה נושאים שקשורים לניצולי שואה וחשוב שראש הממשלה ידע עליהם.
אלי אלאלוף: ההתייעצויות היו אתי כל הלילה כולל הבוקר.
אלי אלאלוף: לא עליתי לשידור אלא השארתי לכם את הבמה ועשיתם את זה באחריות מלאה.
אלי אלאלוף: שמענו גם את נציג העמותות או מפעיל עמותה מאוד מכובדת.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם שבאנו לנושא הספציפי הזה ואנחנו נקיים דיון על ניצולי השואה כולל התיקון ההיסטורי שהכניסו גם מדינות נוספות וקהילות נוספות כמו יהדות מרוקו ויהדות אלג'יר ועיראק, וזה תיקון היסטורי.
אלי אלאלוף: הדיון הזה ייעשה ב-28 לחודש בהשתתפות שר האוצר וסגן שר האוצר, דיון אליו כולם מוזמנים ושם נקיים דיון רחב בנושא ניצולי השואה.
אלי אלאלוף: כרגע תרשו לי, אני התחייבתי בפני מנכ"ל משרד ראש הממשלה – ולזכותו ייאמר ולזכות ראש הממשלה באופן אישי שהיה בצד השני של הקו עם המנכ"ל שלו כדי להביא לדיון ולסיום הפרשה הזאת - שהוא יצא מכאן בשעה 9:30.
סופה לנדבר: אני אדבר רק על ניצולי שואה.
אלי אלאלוף: תנו לי לנסות לעשות זאת, תנו לו לומר את דבריו ואחרי שהוא יצא, הנציגים שלו יישארו אתנו.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, תודה רבה על שאתה מקיים את הדיון המהיר כי הנושא חשוב לך, חשוב לנו ואני מאמינה שקודם כל חשוב למדינת ישראל.
סופה לנדבר: מאחר שהנושא הזה עולה היום, זאת תעודת עניות למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני רוצה לדבר על סגירת בתי התמחוי.
סופה לנדבר: טוב עשה ראש הממשלה שהתערב בנושא וטוב עשית אתה ואני יודעת שאתה מעורב בסיפור, וכך גם מנכ"ל משרד הרווחה.
סופה לנדבר: אין לי טענות לוועידת התביעות.
סופה לנדבר: אמנם אמר חבר הכנסת איציק שמולי שלא צריכים לבדוק בקפדנות האם עוד קשיש עני בא לבית התמחוי כדי לאכול שם.
סופה לנדבר: אני זוכרת מסיפורים ומספרים שקראנו שכאשר היה רעב במקומות בהם הם היו סגורים, הם היו מתחלקים בפרוסת לחם אותה היו אוכלים כולם.
סופה לנדבר: אני חושבת שהמסורת הזאת אנושית.
סופה לנדבר: כאמור, אני לא באה בטענות לוועידת התביעות.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש ומנכ"ל משרד ראש הממשלה, דיברנו בכנסת על מה שקרה עם החלוקה של מיליארד שקלים כאשר ראש הממשלה היה מעורב כדי לתת לאנשים ניצולי שואה את הכסף.
סופה לנדבר: סיסמאות ודיבורים והבטחות בנפרד כי מה שקרה בפועל, למה ניצולי שואה צריכים להגיע ולבקש את האוכל או לקבל את האוכל בבתי תמחוי?
סופה לנדבר: בגלל שניצולי השואה חיים בעוני.
סופה לנדבר: במשך שנים כאן בכנסת העברנו כמה חוקים אתם חיים האנשים האלה.
סופה לנדבר: קודם כל החוק של יורי שטרן אבל הוא נעלם ופתאום ביטלו אותו ואף אחד לא מתערב.
סופה לנדבר: העבירו את ניצולי השואה ממשרד הרווחה, מהביטוח הלאומי למשרד האוצר שם הקימו רשות והבירוקרטיה חוגגת.
סופה לנדבר: ביטלו השלמת הכנסה והאנשים איבדו את ההטבות אותן הם חייבים לקבל.