GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משכית בנדל: הם בעצם מאבדים כאן אפילו שיפוי יחסי בגין הזמן שהוא נמצא בבית שלהם.
<קריאה: איזה שיפוי?
<קריאה: אלה ההורים שלו.
<חנן פריצקי: אני מקשיב טוב?
<חנן פריצקי: אלה ההורים הביולוגים שלו.
<חנן פריצקי: הם צריכים לקבל שיפוי על כך שהם מטפלים בילדיהם?
<משכית בנדל: לא הבנת אותי נכון.
<משכית בנדל: אם בעצם כל ההטבות והקצבאות נצברות עבור הילד.
<חנן פריצקי: זה מאוד ברור.
<חנן פריצקי: אני רק לא מצליח להבין למה צריך לשלם להורים ביולוגים עבור הטיפול בילד שלהם.
<משכית בנדל: לא לשלם לשם, אבל כאשר ילד במשך שבוע בבית ההורים הביולוגים, וזה ילד עם צרכים מיוחדים, מדובר באנשים עניים.
אלי אלאלוף: לא חייבים לקיים דיון על דבר שאין בו צורך.
<נעה בן שבת: (ה) האומן אינו זכאי לקבל כספים המגיעים לילד או בעדו, למעט כספים המשתלמים לילדים ברשות המקומית שבה מתגורר האומן או המשתלמים מכוח מוסד החינוך שבו לומד הילד, ולמעט כספים שאישר המפקח הארצי על האומנה את קבלתם בידי האומן, בין דרך כלל ובין למקרה מיוחד.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הכלל הוא שלא אמורים להגיע כספים נוספים למשפחת האומנה אבל יכול להיות שיהיו נסיבות מסוימות בהן יהיה נכון – מדובר כאן על כספים שמשולמים עבור הצטיינות בלימודים – וכן יאשרו אבל זה יהיה באישור המפקח הארצי על האומנה.
<נעה בן שבת: (ו) (1) הטבות ותגמולים המגיעים לילד לפי כל דין, וגמלאות שהילד זכאי להן מהמוסד לביטוח לאומי, למעט קצבת שאירים לפי סעיף 252 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, ולמעט הטבות וזכויות המגיעות לילד נכה כאמור בסעיף 222ד לחוק הביטוח הלאומי, ישולמו לאפוטרופוס לרכוש שמונה לילד.
<רינת וייגלר: אני מציעה לשקול את ההצעה שהציע קודם דוקטור קדמן לגבי מינוי אפוטרופוס לרכוש שמונה לילד ואולי גם כאן
<רינת וייגלר: לחשוב על נוסח שייכנס לכאן כי זה מתאים.
<יצחק קדמן: זה אפשרי, אבל בתנאי שיהיה ברור שצריך למנות אפוטרופוס לרכוש.
<יצחק קדמן: לא אם היה לו – טוב, ואם לא היה לו – הולך לאיבוד.
<נעה בן שבת: יכול להיות שבית המשפט יחליט שהאפוטרופוס לרכוש יהיה ההורה הביולוגי?
<נעה בן שבת: זה יכול להיות.
<יצחק קדמן: יכול להיות אבל מישהו מוכרח להיות כדי שהכסף לא יישאר בבית המשפט.
<רינת וייגלר: צריך להגיש בקשה למינוי.
<יצחק קדמן: יהיו חייבים למנות אפוטרופוס לרכוש של הילד.
<עודד סושרד: אולי בהמשך לדברים האלה כדאי שיהיה כתוב שברירת המחדל ובהיעדר נסיבות חריגות, ההורה יהיה האפוטרופוס לרכוש.
<נעה בן שבת: הכול תלוי בנסיבות.
<נעה בן שבת: בחוק הכשרות המשפטית, ההורה הוא האפוטרופוס הרגיל של הילד אבל אם הוחלט למנות ויש צורך באפוטרופוס לרכוש, יש צורך באפוטרופוס לרכוש.
<נעה בן שבת: אני לא רוצה להטיל מגבלות על הכללים הרגילים שנוגעים למינוי אפוטרופוס.
<נעה בן שבת: כאן אני אגיד שרק במקרים רגילים?
<נעה בן שבת: אם צריך למנות לו אפוטרופוס, בית המשפט ישקול את זה.
<נעה בן שבת: זה לא ישלול את האפשרות שההורה הביולוגי הוא האפוטרופוס לרכוש.
<שוש סמק: מפקחת מחוזית באגף השיקום, מפקחת אומנה באגף השיקום.
<שוש סמק: אני רוצה להעלות סוגיה אני מתמודדת.
אלי אלאלוף: מה הקשר בין אגף השיקום לאומנה?
<שוש סמק: אני מפקחת משפחות אומנה של אגף השיקום במשרד הרווחה לילדים עם מוגבלויות פיזיות.
קארין אלהרר: פיזיות וסנסוריות.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה להזכיר שיש לנו כאן הגדרה של מפקח ארצי ובתחילת הדיונים הייתה מחלוקת האם יהיה מפקח ארצי אחד או שיהיו כמה מפקחים ארציים.
<נעה בן שבת: כמו שנאמר, בכל אחד מהשירותים יהיה מפקח ארצי על האומנה והבנתי שההצעה של משרד הרווחה הייתה שיהיה מפקח ארצי אחד.
אלי אלאלוף: החוק הזה יאפשר איחוד כוחות.
<שוש סמק: אני מפקחת מחוזית ואני רוצה להעלות סוגיה בה נתקלתי ממש בימים אלה.
אלי אלאלוף: לדעתי אתם צריכים לבדוק טוב את כל המנגנונים האלה והכפילויות.
אלי אלאלוף: אם יש בית בו יש ילד רגיל ובית עם צרכים מיוחדים, שני מפקחים.
<שוש סמק: כן.
אלי אלאלוף: מאוד הגיוני.
אלי אלאלוף: המשפחה צריכה מזכיר ומזכירה.
<קריאה: זאת מנחה אחת ומפקחת שמפקחת על העמותה.
אלי אלאלוף: אני מציע שחברי פריצקי יחפש איך לחסוך כסף.
<שוש סמק: לגבי התוספות הנלוות שמגיעות לילדים נכים שמוגדרות בחוק כתוספת לקצבה, כמו למשל תוספת ילד מונשם.
<שוש סמק: תוספת ילד מונשם שהייתה באחריות משרד הרווחה עברה בימים אלה לביטוח לאומי.
<שוש סמק: משפחות שלנו שקיבלו קצבת ילד מונשם כי אלה משפחות שמגדלות בבית ילדים שבאמת הסיכוי שלהם לזכות לבית הוא משהו נדיר ביותר ואלה משפחות מיוחדות שהוציאו ילדים אחרי שהות של שש ושמונה שנים באלי"ן והתאימו את הבית שלהן לטיפול בילדים עם בעיות בריאות מאוד מורכבות, קצבת ילד מונשם שאנחנו נתנו הופסקה.
<שוש סמק: העברנו אותם לביטוח לאומי כדי לקבל את הקצבה והתשובה מביטוח לאומי הייתה שהם לא יכולים לקבל שום הטבה או איזשהו תשלום שמוגדר על פי חוק תוספת לקצבה.
<שוש סמק: אני כמובן לא צריכה להסביר כמה זה פוגע במשפחות.
<נעה בן שבת: אדוני, אם אפשר לברר עם המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: הסעיף אותו קראתי קודם ואומר שהוא יקבל את ההטבות למעט אותה גמלת ילד נכה כשלעצמה, האם זה אומר שהוא גם יכול לקבל את ההטבה של קצבת ילד מונשם?
<מיכל מזוז: אנחנו נצטרך לבדוק קודם כל האם ההטבה הזאת תלויה בקבלת גמלת ילד נכה.
קארין אלהרר: אני כבר אומרת לך כן.
קארין אלהרר: היא תלויה.
<מיכל מזוז: אם כן, לכאורה יש עם זה בעייתיות.
<נעה בן שבת: למה יש עם זה בעייתיות?
<נעה בן שבת: הרי אמרנו שהוא יקבל את אותן הטבות.
<נעה בן שבת: חוץ מגמלת ילד נכה, הוא יקבל את ההטבות.
קארין אלהרר: התוספת לילדים מונשמים, זאת תוספת שמעוגנת בתקנות ילד נכה.
קארין אלהרר: זאת אומרת, זה המקור הנורמטיבי של מתן הקצבה.
<יצחק קדמן: אם אין לך את הבסיס, אין לך את התוספת.
קארין אלהרר: אם אין לך את הבסיס, לא ייתנו לך את המענה.
קארין אלהרר: אני אומרת, וזה למשרד הרווחה - אולי בהתחשבנות ביניהם - שהרי למיטב הבנתי כאשר מדובר בילד עם צרכים מיוחדים, יש תוספת על גמלת האומנה.
קארין אלהרר: לכן אני קוראת במקום להתחיל לפתוח הסדר עם המוסד לביטוח לאומי, אני קוראת למשרד הרווחה שהוא הרי מוציא ילד מחזקת הוריו ומעבירים אותו למשפחת אומנה, הם מכירים את מצבו של הילד לפני ולפנים, הם יודעים אם מדובר בילד עם צרכים מיוחדים ברמה הממוצעת או צרכים מיוחדים ברמה הגבוהה יותר.
קארין אלהרר: לכן אני מציעה שזאת תהיה תוספת שניתנת לקצבת האומנה בגובה התשלום שניתן למונשמים בעניין הזה.
קארין אלהרר: זאת באמת תוספת מאוד משמעותית.
אלי אלאלוף: מה גובה התוספת?
<מיכל מזוז: 1,700 שקלים.
אלי אלאלוף: זה חד פעמי?
<נעה בן שבת: זה מכאן ואילך.
<נעה בן שבת: זה עבר ממשרד הרווחה למוסד לביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שהתהליך הזה של איחוד והעברת כל הקצבאות דרך הביטוח הלאומי, לדעתי זה מהלך נכון ולא כפי שזה היה כאשר חלק משרד הרווחה נותן וחלק נתן המוסד לביטוח לאומי.
<קריאה: העניין הוא שיש ילדים שנופלים בדרך.
קארין אלהרר: ביטוח לאומי בגמלת ילד נכה אומר שאסור להם לתת גמלת ילד נכה ולכן הם אפילו לא בודקים את הילד.
קארין אלהרר: ההסדר שהושג, משרד הרווחה, אתם יודעים מה מצבו של הילד, הוא עומד בקריטריונים מבחינתכם, תבואו ותנו להם את הרשימה של הילדים והם יעבירו את הכסף.
<מיכל מזוז: אנחנו נעביר את המידע.
קארין אלהרר: הם אומרים שהם מעבירים את המידע ואתם, בהתאם למידע.
אלי אלאלוף: בואו ניקח את ההובלה של דיון בין כל הגורמים כדי למצוא את הפתרון ההולם.
<נעה בן שבת: כן, אני חושבת ברוח הדברים האלה כאשר בעצם משרד הרווחה ייתן את המימון המתאים.
<נעה בן שבת: הוא יבדוק את העלויות.
קארין אלהרר: יש לכם ישיבה ביום ראשון בשעה 7:30 בערב.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על המנגנון.
<שלוה ליבוביץ: כנראה אותו דיון יתקיים עד 1:00 בלילה בגלל הנושאים הרבים שעולים.
אלי אלאלוף: אני מבקש, מגיעה לילד המונשם תוספת וזה הוחלט .
אלי אלאלוף: אני מציע שתשבו ביניכם ותמצאו את הטכניקה כדי ליישם את זה.
אלי אלאלוף: זה רק טכני ולא תקציב נוסף.
<נעה בן שבת: פסקה (2) כן מטילה מגבלה על האפוטרופוס לרכוש.
<נעה בן שבת: (2) האפוטרופוס לרכוש לא יעשה שימוש בהטבות או בכספים שקיבל לפי פסקה (1), אלא למילוי צרכי הילד שאינם ממומנים בידי גורם אחר ולהבטחת עתידו בהגיעו לגיל בגרות, והוראות סעיף קטן (ה) – אותן הוראות שנגעו לאפשרות אישור הכספים בידי המפקח הארצי על האומנה - יחולו גם לעניין כספים אלה.
<נעה בן שבת: אפשר יהיה בנסיבות מסוימות גם להעביר את הכספים להורים האומנים אבל באישור המפקח הארצי על האומנה וכמובן השליטה בנושא הזה היא של האפוטרופוס לרכוש.
אלי אלאלוף: יש הערות לפסקה?
<נעה בן שבת: הסכם עם האומן אומן שקיבל רישיון אומנה ושהוחלט בהתאם להוראות חוק זה כי הוא ישמש אומן לילד מסוים, יחתום עם המשרד או עם מי מטעמו על הסכם אומנה לעניין אותו ילד (בפרק זה – ההסכם).
<נעה בן שבת: לא יושם ילד באומנה בטרם ייחתם הסכם עם האומן המיועד, למעט באומנת חירום ולתקופה שלא תעלה על 14 ימים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אלה שתי אפשרויות, אומנת חירום או אומנה עד 14 ימים כי מעבר לזה צריך שהאומן יהיה בעל רישיון והוא צריך לחתום על הסכם.
<נעה בן שבת: ההסכם יהיה לתקופת ההשמה, ובהתאם לתכנית הטיפול של הילד ויבוטל או יחודש לפי הצורך, ובהתאם לתכנית הטיפול שתיקבע.
<נעה בן שבת: הסכם עם אומנים שהם בני זוג ייחתם עם שני בני הזוג וחבותם לפי ההסכם תהיה יחד ולחוד.
<נעה בן שבת: הגבלה על סמכויות האומן, ככל שהיא נדרשת .
<נעה בן שבת: זה צריך להיות נושא שייכלל בהסכם.
<נעה בן שבת: בהסכם תיקבע הגבלה על סמכויות האומן ככל שהיא נדרשת.
<נעה בן שבת: אדוני, אפשר להצביע על הסעיף וגם על סעיף 46 אבל בכפוף לדברים שהתבקשו.
אלי אלאלוף: אם יש לנו השלמות, אני מציע שנצביע עם ההשלמות.
<רותם יוסף: 48.
<רותם יוסף: מידע וסודיות לאומן ובני משפחתו אומן יקבל ממנחה האומנה שמונה לילד, בטרם השמת ילד אצלו באומנה ובמהלך השמתו באומנה, מידע כלהלן: מידע הנדרש לשם קיום אחריותו וחובתו לטפל בילד ולשמור על טובתו.
<רותם יוסף: (1א) מידע על אודות הילד במידה שנדרש לשם שמירת שלומם וביטחונם של האומן ובני משפחתו, או מי שמתגורר עמו.
<רותם יוסף: מידע על אודות המשפחה הביולוגית של הילד, במידה שנדרש לשם שמירת שלומם וביטחונם של האומן ובני משפחתו או לשם קיום אחריותו וחובתו כאמור בפסקה (1).
<רותם יוסף: מידע בדבר חובותיו, זכויותיו ואחריותו.
<רותם יוסף: בלי לגרוע מהוראות סעיף 42(ג), אומן זכאי לקבל ממטפל בילד כהגדרתו בחוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996, או מהמוסד החינוכי שבו לומד הילד, במהלך תקופת השמת הילד באומנה אצלו, כל מידע על הילד, שהורהו של הילד זכאי לקבלו, לרבות מידע חינוכי ורפואי, ובכלל זה פסיכולוגי ופסיכיאטרי ככל שהמידע נדרש לשם קיום אחריותו וחובתו לטפל בילד ולשמור על טובתו, ובשים לב לצורך בהגנה על פרטיות הורה הילד ככל שהמידע נוגע אליו.
<רותם יוסף: בלי לגרוע מהוראות סעיף 65, אומן ובני משפחתו ישמרו בסוד מידע על הילד או על בני משפחתו שהגיע אליהם לפי חוק זה, לא יגלוהו לאחר ולא יעשו בו כל שימוש אלא לפי צו של בית משפט או אם חלה עליהם חובה לפי דין לגלותו או אם הגילוי או השימוש נדרשים לצורך ביצוע הוראות חוק זה ובכלל זה לשם מילוי אחריותם וחובותיהם כלפי הילד, והכול במידה הנדרשת לכך.
<נעה בן שבת: הסעיף הזה נוגע בנושא העברת המידע והוא מנסה לאזן בין שני דברים, בין הצורך לקבל מידע שנדרש כדי לטפל בילד או לשמור על שלום האומנים לבין שמירת הסודיות והפרטיות, גם של הילד וגם של ההורים הביולוגים שלו.
<נעה בן שבת: לכן בכל סעיף וסעיף יש את אותם מנגנוני איזון ולכן גם נוספה כאן הוראה מיוחדת של שמירת סודיות שהיא נוספת להוראת חובת סודיות שמוטלת על כל מי שהגיע אליו מידע לפי חוק זה שנראה אותה בהמשך, לקראת סוף הצעת החוק.
<נעה בן שבת: יש כאן הוראה נפרדת ומיוחדת שמפרטת את הנושא של שמירת הסודיות על ידי האומן ובני משפחתו.
<עודד סושרד: אם יש צורך להוסיף שהוראות סעיף זה לא יפגעו בזכויות של ההורים לקבל את אותו מידע.
<עודד סושרד: כדאי שיובהר כדי שלא יהיו אי הבנות בנושא.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה לא נאמר כבר לגבי מעמד ההורים.
<נעה בן שבת: בסעיף 33ג(1)(ג) כתוב ש"להוריו של ילד שהושם באומנה הזכות לקבל מידע לגבי ילדם בנוגע לכל אלה: מצבו של ילדם באומנה ובכלל זה מידע הנוגע למצבו הנפשי, הגופני, הישגיו הלימודיים, תפקודו, התנהגותו והתפתחותו".
<נעה בן שבת: נראה לי שהמידע הזה כולל את כל סוגי המידע.
<עודד סושרד: נכון.
<עודד סושרד: בסעיף (ב) כאן כתוב כל מידע על הילד וזה נראה משהו יותר רחב.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד בלי לגרוע מזכויות הורי הילד לקבלת מידע?
<עודד סושרד: כן.
<עודד סושרד: את כל המידע.
<נעה בן שבת: אם יש זכות להורי הילד, אנחנו לא גורעים ממנה.
<נעה בן שבת: לא זאת הייתה הכוונה.
<ליאת יעקובוביץ': אני לא בטוחה שזה נכון.
<ליאת יעקובוביץ': אלה שני היבטים שונים של מידע.
<ליאת יעקובוביץ': זה מדבר על הוראות ספציפיות לגבי מידע שהאומן מקבל וזה מדבר ספציפית לגבי מידע שההורה הביולוגי מקבל.
<נעה בן שבת: אבל אפשר להגיד שזה בלי לגרוע.
<נעה בן שבת: זה לא גורע מהזכויות.
<נעה בן שבת: אני לא אקבע כאן מה הזכויות של ההורה הביולוגי.
<נעה בן שבת: אני רק אגיד שזה לא נועד לגרוע.
<נעה בן שבת: מטרת הסעיף הזה לא הייתה לגרוע מזכויות ההורה הביולוגי.
<עודד סושרד: חשוב שזה יצוין.
<יצחק קדמן: אם כי לפעמים יש סיבות טובות לא להעביר את המידע.
<יצחק קדמן: נגיד אבא פגע בבתו והוא יושב היום בכלא והוא דורש את היומנים של הבת שלו שכתבה ואנחנו לא רוצים להעביר את זה אליו.
<נעה בן שבת: לא לקבל את המידע הזה.
<נעה בן שבת: אני אומרת באופן כללי, בלי לגרוע מזכות ההורה לקבל מידע.
<שלוה ליבוביץ: היא לא הוגבלה.
<נעה בן שבת: יש כאן התלבטות.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יוצרים כאן את הזכות של ההורה הביולוגי, אם יש לו, לקבל את המידע ולא אומרים שלגבי כל פריט של מידע שצוין כאן, חייבים למסור את המידע להורה הביולוגי.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שזה שהאומן יכול לקבל את המידע, לא גורע מהזכות של ההורה, אם היא קיימת, לקבל את המידע.
<שלוה ליבוביץ: אם היא לא הוגבלה באיזושהי צורה.
<נעה בן שבת: אבל אם היא הוגבלה, היא לא הוגבלה מכוח זכותו של האומן אלא מכוח אחר.
<נעה בן שבת: נראה לי שזה לא יגרע אם נוסיף את המלים האלה גם אם אני מסכימה שזה בהחלט מיותר.
אלי אלאלוף: בעיקרון זה אומר אין סימטריה אוטומטית בין ההורים הביולוגיים לבין האומנים.
<עדי חן: אני לא נגד הורים ביולוגים.
<עדי חן: אני מנסה להסתכל לא על המקרים הכלליים אלא גם על מקרים קיצוניים כמו למשל רוז פיזם, אותה ילדה קטנה תכולת עיניים.
<עדי חן: אם היא הייתה מוצאת למשפחת אומנה, איזה זכויות הייתם נותנים להורים הביולוגיים שלה?
<עדי חן: על זה אני חושבת.
<עדי חן: אי אפשר להטיל כלל גורף.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא משפטנית אבל רבותיי לימדו אותי שבחקיקה מחילים כלל גורף.
<עדי חן: תגידי את החריגים.
<עדי חן: למעט.
אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על סעיפים 47 ו-48.
אלי אלאלוף: בעד סעיפים 47 ו-48 – פה אחד
אלי אלאלוף: סעיפים 47 ו-48 אושרו פה אחד.
<רותם יוסף: פרק ו': גוף מפעיל 49.
<רותם יוסף: תפקידי הגוף המפעיל ותנאים להתקשרות עמו לא יתקשר המשרד עם גוף מפעיל, אלא אם כן מצא כי מתקיימים בו כל אלה: מנהל הגוף המפעיל, ואם הגוף המפעיל כאמור הוא תאגיד – גם בעל השליטה בתאגיד, לא הורשעו בעבירה פלילית או משמעתית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הם ראויים לדעת הממונה על רישוי אומנה לשמש מנהל או בעלים, לפי העניין, של גוף מפעיל.
<רותם יוסף: מנהל הגוף המפעיל לא הוכרז פושט רגל, ואם הוכרז פושט רגל – ניתן לו צו הפטר כאמור בסעיף 62 לפקודת פשיטת הרגל (נוסח חדש), התש"ם-1980, אשר לפי תנאיו אינו אוסר עליו להיות מנהל, ואם הוא תאגיד – הוא לא החליט על פירוקו מרצון ובית המשפט לא נתן צו לפירוקו, צו כינוס נכסים או צו פירוק זמני בעניינו.
<רותם יוסף: לא מתקיים חשש לניגוד עניינים בין תפקידי הגוף המפעיל לפי חוק זה לפעילות אחרת שהוא מבצע, או ניגוד עניינים בין תפקידי הגוף המפעיל לעניין אישי או תפקיד אחר של מנהל הגוף המפעיל או בעליו.
<רותם יוסף: כוח האדם שעומד לרשות הגוף המפעיל מאפשר את מילוי תפקידיו לפי חוק זה בהתאם לדרישות שקבע השר, ובכלל זה מנחי אומנה, ראשי צוותים ייעודיים להדרכת מנחי האומנה והנחייתם וגורמי מינהלה, ובלבד שלגבי מי מהם שבא בקשר ישיר ומתמשך עם הילדים, הוריהם ומשפחות האומנה, מתקיימים גם כל אלה: הוא בעל הכשרה מקצועית ורמה אישית ומקצועית הולמת לביצוע תפקידיו.
<רותם יוסף: הוא לא הורשע בעבירה פלילית או משמעתית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת הממונה על רישוי אומנה להיות מועסק בתפקידיו בגוף המפעיל.
<רותם יוסף: לא מתקיים חשש שיימצא בניגוד עניינים באופן תדיר בין מילוי תפקידיו בגוף המפעיל לפי חוק זה ובין עניין אישי או עיסוק או תפקיד אחר שלו ולא קיימות נסיבות אחרות שבשלהן העסקתו תהיה מנוגדת לטובת הציבור או לטובת הילדים באומנה, הוריהם ומשפחות האומנה.
<רותם יוסף: (4א)אם יש אפשרות שבמהלך תקופת ההתקשרות ישמור הגוף מידע שהגיע לידיו לפי חוק זה במאגר מידע כמשמעותו בחוק הגנת הפרטיות – יציג הגוף חוות דעת של מומחה לאבטחת מידע המאשרת כי מערכות החומרה והתוכנה שישמשו את מאגר המידע עומדות בהוראות הדין בעניין אבטחת מידע ומקנות רמה סבירה של זמינות ואמינות ומעניקות הגנה נאותה מפני שימוש לא מורשה במידע, שיבושו, חשיפתו או העתקתו בלא רשות כדין.
<רותם יוסף: התקשרות המשרד עם הגוף המפעיל אינה נוגדת את טובת הציבור או את טובת הילדים באומנה, הוריהם ומשפחות האומנה.
<רותם יוסף: תנאים אחרים שיקבע השר.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי נעצור כאן.
<יצחק קדמן: זה סעיף שלא נגמר.
אלי אלאלוף: לא היית בחוק המזון.
<משכית בנדל: שתי הערות.
<משכית בנדל: הערה ראשונה היא לגבי הנושא של מפעיל שיכול להיות תאגיד.
<משכית בנדל: אנחנו חושבים שיש עם זה בעיה עת מדובר בחברה למטרות רווח.
<משכית בנדל: לדעתי למשל יש דוגמה של חוק ביטוח בריאות ממלכתי לקופת חולים ייעודית לבריאות השן וקבעו שחייבת להיות חברה לתועלת הציבור ולא תאגיד מסוג חברה למטרות רווח.
<משכית בנדל: הסיבה היא שבהגדרה תאגיד שהוא תאגיד מסחרי למטרות רווח, הוא שואף למקסם את רווחיו.
אלי אלאלוף: הלוואי והיינו יכולים ליישם את מה שאת אומרת.
אלי אלאלוף: לצערי שירות הרווחה כבר מזמן לא כזה ויש הרבה מאוד גופים מסחריים שמפעילים שירותי רווחה.
אלי אלאלוף: זה לא רלוונטי לעומת חוק בריאות ממלכתי.
<משכית בנדל: הערה נוספת.
<משכית בנדל: לדעתי צריך להכניס סייג נוסף למקרים שלא הופסקה התקשרותו עם גוף ממשלתי, בפרט עם משרד הרווחה, מטעמים של אי עמידה בהסכם במקרים אחרים.
<נעה בן שבת: את מוסיפה להוסיף סעיף.
<משכית בנדל: להוסיף לפסקה (א), בין (3) ל-(4) ולומר שלא הופסקה התקשרות של הגוף המפעיל בעבר מטעמים של אי עמידה בהסכם או מטעמים אחרים שיש בהם כדי להצביע על כך שהוא אינו מתאים לשמש גוף מפעיל.
<משכית בנדל: כוונתי למקרים בהם היו עמותות שנתנו שירותים מסוימים ואחר כך הופסקה ההתקשרות אתן מכל מיני סיבות והן ממשיכות להגיש מועמדויות למכרזים ולפעמים אפילו בשם אחר, ויש מקרים כאלה.
<משכית בנדל: אם אנחנו בכל זאת משאירים את עניין התאגיד, צריך לקבוע בחוק כי תאגיד יכול להקים חברה ולקרוא לה בשם, נניח שירותי אומנה בע"מ, ואז הוא יכול למכור את החברה הזאת לגוף מסחרי אחר.
<משכית בנדל: צריך לכתוב שלתאגיד בחוק שהוא לא יכול למכור את החברה לאחר למעט באישור שר הרווחה, או משהו כזה.
<שלוה ליבוביץ: לדעתי במכרזים של המשרד הדברים האלה מאוד ברורים.
<נעה בן שבת: אפשר לכתוב את זה גם בחקיקה.
אלי אלאלוף: אני בחקיקה דווקא רוצה להוסיף משהו.
אלי אלאלוף: אני הייתי מעדיף שכל מה שקשור לשירותי אומנה יינתן בעדיפות לגופים ללא מטרות רווח.
<נעה בן שבת: אפשר לקבוע את זה כהוראה מחייבת.
אלי אלאלוף: אני אומר שההמלצה שלנו היא שזה יינתן לא לגוף למטרות רווח.
<נועם פליק: כל הגופים פועלים כיום מכוח מכרז ומכוח חוק חובת המכרזים.
<נועם פליק: צריך לבדוק אם זה עומד בהתאם לחוק.
<נועם פליק: כרגע אין בתקנת פטור עדיפות.
אלי אלאלוף: לכן יום אחד צריך להתחיל לתקן את החוק.
<נועם פליק: כרגע אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
אלי אלאלוף: מי אמר לך?
אלי אלאלוף: אתה מחוקק?
אלי אלאלוף: אתה יכול רק להמליץ.
<נועם פליק: במקביל צריך לתקן את חוק חובת המכרזים.
אלי אלאלוף: תן למחוקק למלא את תפקידו.
<משכית בנדל: בהמשך להצעתו של אדוני שנראית לי מאוד נכונה, פשוט לקבוע שבמכרז – הלא קובעים את זה לפי נקודות זכות – יינתנו נקודות זכות עודפות למי שהוא חברה לתועלת הציבור.
אלי אלאלוף: זה דווקא התפקיד של החשב למצוא את הטכניקות האלה.
אלי אלאלוף: בעיקרון אני אומר שמי שמטפל בילד, לא יכול לעשות באמצעות גוף שמרוויח על הגב של הילד.
אלי אלאלוף: זה לא יכול להיות.
אלי אלאלוף: זה נראה לי בניגוד לכל הגיון אנושי.
<נעה בן שבת: כמו שיש לנו אפשרות להתגבר על הוראה בחוק חובת מכרזים ולחייב שבחוק חובת מכרזים תינתן עדיפות מעין זו, אנחנו גם יכולים באמת לקבוע הוראה שהגוף הזה, הגוף המפעיל, באמת יהיה גוף מלכ"רי, ללא כוונת רווח.
<נעה בן שבת: הרי יש אפשרות לקבוע הוראה כזאת.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה יעבור.
<יצחק קדמן: יש היום גופים מסחריים שעושים זאת.
אלי אלאלוף: הגופים המסחריים שמטפלים בילדים, כולל פנימיות.
אלי אלאלוף: יש היום יותר ילדים בפנימיות של משרד הרווחה שמופעלים על ידי גופים מסחריים.
אלי אלאלוף: זאת עובדה.
<שלוה ליבוביץ: שלושה גופים הם מלכ"רים ושני גופים פרטיים.
<שלוה ליבוביץ: אני מוכרחה להגיד שנעשה אפילו מחקר על ידיד פרופסור הלל שמידט בנושא הזה לפני כמה שנים ואני חושבת שכדאי לקרוא את המחקר שלו כי הוא לא מצא הבדל בהפעלה בין הגורמים.
אלי אלאלוף: זה לא עניין של הפעלה.
אלי אלאלוף: זה עניין של רווחים על גב הילד.
<שלוה ליבוביץ: אני רוצה להסביר.
<שלוה ליבוביץ: במכרז, לפחות של האומנה, הרווח הוא דבר שכתוב במפורש והסכום שלו הוא מוגדר.
<טלי חלף: במכרז האחרון זה לא היה הבדל.
<דליה לב שדה: היום הארגונים הציבוריים גם מקבלים את ארבעת האחוזים.
<טלי חלף: העיוות הזה תוקן.
אלי אלאלוף: אין לכם שום אפשרות לבדוק את הנושא.
אלי אלאלוף: מה זה רווח?
אלי אלאלוף: זה כולל הוצאות הפעלה?
אלי אלאלוף: את התקורות השונות?
<שלוה ליבוביץ: תקורה ניתנת לכולם.
<שלוה ליבוביץ: לכולם יש ארבעה אחוזים תקורה.
אלי אלאלוף: התקורה היא קבועה?
<שלוה ליבוביץ: קבועה.
<שלוה ליבוביץ: ארבעה אחוזים.
אלי אלאלוף: והרווח?
<שלוה ליבוביץ: אני לא יודעת.
<שלוה ליבוביץ: יש שם את הנושא של מס ערך מוסף ויש שם בעיה עם מס ערך מוסף.
אלי אלאלוף: אני ממליץ שבחוק שלנו תהיה המלצה שעל המשרד להעדיף גופים ללא מטרות רווח.
<רינת וייגלר: אם מתכוונים להכניס דבר כזה, אני מבקשת שתינתן לנו שהות לקיים דיון מקדמי.
אלי אלאלוף: תחזרו אחרי ההחלטה שלנו.
אלי אלאלוף: מותר לכם לבוא עם הצעות תיקון לחוק.
אלי אלאלוף: לי יש מטרה והיא שיפסיקו בכלל מתן שירות לילדים באמצעות גופים מסחריים.
אלי אלאלוף: אני מודה בכך ושיתקפו אותי על כך.
<יצחק קדמן: יש לי הערה לסעיף 49(א)(1) ואחר כך לסעיף (4ב).
<יצחק קדמן: אותה הוראה שאומרת שמנהל גוף מפעיל לא הורשע בעבירה פלילית וכדומה.
<יצחק קדמן: אנחנו תיקנו את הניסוח בסעיף 24 וקבענו עבירת מין ועבירות אלימות כלפי ילדים יודגשו במיוחד וזה תוקן בסעיף 24(ב) כאשר מדובר על משפחה אומנת.
<יצחק קדמן: אני מבקש שבאותה הלימה לסעיף 24(ב), גם כאן לא ישאירו את זה לחוות דעתו של הממונה אם עבירת מין בילד מחייבת הרחקה או לא מחייבת הרחקה אלא שיהיה כתוב במפורש ותהיה הלימה לסעיף 24(ב).
<נעה בן שבת: למרות שהוא בעצם יותר רחוק.
<יצחק קדמן: לא רוצים שלאנשים כאלה יהיה קשר לאומנה.
<יצחק קדמן: לא רוצה מישהו שהורשע בפגיעה מינית בילדים כשהוא מתעסק בדברים האלה.
<שלוה ליבוביץ: זה בוודאי צריך לבדוק.
<שלוה ליבוביץ: פגיעה מינית זה הרי נושא שבודקים כל אדם שעוסק בנושא ילדים.
<יצחק קדמן: יופי שבודקים ויופי עושים אבל זה צריך להיאמר בצורה מפורשת.
<יצחק קדמן: אנחנו תיקנו את הנוסח ואין סיבה שהנוסח לא יתוקן בדיוק באותן מלים שתוקנו בסעיף 24(ב).
<ליאת יעקובוביץ': זה הניסוח הכללי שקיים לנו בנושאי פיקוח בדיקת מרשם פלילי.
קארין אלהרר: יש לכם התנגדות?
<ליאת יעקובוביץ': לא.
<ליאת יעקובוביץ': זה ממילא כולל עבירות מסוג אלה שדוקטור קדמן מדבר עליהן.
<נעה בן שבת: אין שיקול דעת.
<נעה בן שבת: הוא לא רוצה להשאיר שיקול דעת.
קארין אלהרר: הוא אומר שבעבירות מין לא יהיה שיקול דעת.
<קריאה: בעבירות מין ממילא אין שיקול דעת.
<יצחק קדמן: מה זה ממילא?
<יצחק קדמן: איפה קבוע שאין שיקול דעת?
אלי אלאלוף: אנחנו נאמץ את אותו נוסח.
<יצחק קדמן: אותו נוסח כמו שמופיע בסעיף 24(ב).
<נעה בן שבת: קראנו עד סוף סעיף קטן (א).
<רותם יוסף: תפקידי גוף מפעיל לפי ההתקשרות עם המשרד כאמור בסעיף 49 ובכפוף לה יכללו, בין השאר, את כל אלה: איתור של מועמדים לאומנה, הערכת כשירותם וסיוע בבדיקת התקיימותם של תנאים בבקשה למתן רישיון אומנה או לחידוש רישיון במבקש רישיון אומנה או חידושו של רישיון כאמור.
<רותם יוסף: הכשרת מועמדים לשמש אומנים.
<רותם יוסף: ליווי מקצועי והדרכה לאומנים ולילדיהם הקטינים, לפי הוראות המפקח הארצי על האומנה.
<רותם יוסף: מינוי מנחי אומנה והדרכת אנשי הצוות המקצועי, לרבות מנחי האומנה, לפי הוראות המפקח הארצי על האומנה, ופיקוח עליהם.
<רותם יוסף: התאמת ילד למשפחת אומנה לפי הוראות סעיף 32.
<רותם יוסף: בניית תכנית טיפולית מפורטת, הצעות לעדכונים בה ומסירתה למפקח ולמנהל המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגוררים הורי הילד לפי סעיף 36(ג).
<רותם יוסף: יישום התכנית הטיפולית הכללית והמפורטת, לרבות מעקב אחר ביצועה והצעות לעדכונים ולשינויים בה, בהתאם לצורך.
<רותם יוסף: ליווי הילד בכל תקופת השמתו במשפחת האומנה, לרבות בעת מעברים בין משפחות אומנה.
<רותם יוסף: קיום ביקורות תקופתיות בעניינו של ילד והכנת הערכה תקופתית לגביו.
<רותם יוסף: דיווח למשרד ולמפקח ופעולה לפי הוראות המשרד והמפקחים והנחיותיהם.
<רותם יוסף: הגוף המפעיל ימלא את תפקידיו בתום לב, בהגינות, ללא משוא פנים ובלא הפליה.
<רותם יוסף: הגוף המפעיל ימסור למשרד דיווחים בענייניים המפורטים בסעיף קטן זה, בהתאם להוראות שייתן המשרד באופן, במועדים ובעניינים שיקבע השר, למפקח לפי דרישתו בכתב, וכן למי שמונה לבירור תלונות לפי חוק זה: פעילותו והיקפה.
<רותם יוסף: כוח האדם העומד לרשותו, לרבות ניסיונו והכשרתו.
<רותם יוסף: היחס בין כוח האדם שבו למספר הילדים המטופלים בו והיחס בין כוח האדם כאמור למספר משפחות האומנה המטופלות על ידו.
<רותם יוסף: הסברים על דרך פעולתו ככלל ובמקרים פרטניים.
<רותם יוסף: דיווח כספי.
<רותם יוסף: אופן שמירת המידע בידי הגוף המפעיל כאמור בסעיף קטן (ה) ובכלל זה מאפייניהן ופעילותם של אמצעי אבטחת המידע, ככל שנשמר בידי הגוף מידע במאגר מידע כמשמעותו בחוק הגנת הפרטיות.
<נעה בן שבת: אולי נעצור כאן לפני שאנחנו עוברים להוראות יותר טכניות.
<נעה בן שבת: הסעיפים האלה מדברים על דרך המילוי של תפקידי הגוף המפעיל ויש כאן כמה דגשים שצריך להדגיש.
<נעה בן שבת: דבר אחד הוא לגבי הפרטים, הנשוא של שמירת המידע.
<נעה בן שבת: בהתחלה, עת קראנו את החוק, דיברנו על הממונה על רישוי האומנה ועל מאגר המידע.
<נעה בן שבת: לכאורה המאגר של הרישוי היה אמור להיות המאגר המרכזי אבל בסופו של דבר התברר שהוא מאגר יותר טכני וכולל בעצם רק את הנושא של משפחות אומנה וכי באמת הוא מאגר יותר טכני שאין בו פרטים רגישים.
<נעה בן שבת: לעומת זאת התברר שאצל הגופים המפעילים יתכן שיש מידע שהוא מידע רגיש על הילדים, על הצרכים של הילדים, על התפקוד של המשפחות שזה מידע רגיש.
<נעה בן שבת: לכן נכנסו כאן כמה וכמה הוראות לגבי שמירת המידע אל הגופים המפעילים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על גוף שנותן למשרד שירותי אומנה אבל הוא לא גורם מפקח.
<נעה בן שבת: הוא לא נושא תפקיד וזה גוף פרטי.
<נעה בן שבת: אמנם בעלי התפקידים בו, מנחי האומנה, ממלאים תפקיד ציבורי מכוח זה שאם הצעת החוק הזאת תיתן לו את התפקיד של מנחי אומנה, יש לו כל מיני תפקידים וסמכויות וגם הגוף המפעיל, יש לו יותר תפקידים וסמכויות, אבל הוא לא בעצמו מבצע תפקידי פיקוח.
<נעה בן שבת: לכן חשוב היה להבטיח שהפיקוח נעשה בידי המשרד ואחרי כן יהיה את סעיף הפיקוח היותר מרכזי.
<נעה בן שבת: הוא חייב לדווח, הוא חייב לפעול לפי הוראות המשרד, הוא נותן שירותים עבור המשרד והמעמד המיוחד הזה שלו כגוף שנותן שירותים למשרד ולא כגורם המפקח על שירותי האומנה, חייב להישמר.
<שלוה ליבוביץ: אני רוצה להפריד בין הפיקוח על משפחות האומנה ומה קורה לילד באומנה לבין פיקוח על הגוף המפעיל.