GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אנחנו רואים אותו מכאן ואילך כאילו הוא רשום כיבואן.
<זמר בלונדהיים: זה לא טוב.
<זמר בלונדהיים: צריך להוסיף כאן לתקופה של.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נשלים ונחזור.
<נעה בן שבת: מזון רגיש שערב יום התחילה היה מנוי ברשימת המזונות הרגישים שמתפרסמת באתר האינטרנט, יראו אותו כאילו הוכרז שהוא מזון רגיש לפי סעיף 86, וזאת לתקופה של שלוש שנים מיום התחילה או עד שהוכרז מחדש כמזון רגיש בהתאם לסעיף האמור, לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: דובר בוועדה כמה פעמים על כך שהרשימה של המזונות הרגישים תעודכן רק בתום שלוש שנים.
<נעה בן שבת: זאת ההוראה עליה דיברו.
<נעה בן שבת: אפשר כמובן לעדכן אותה גם לפני חלוף שלוש שנים אבל לפחות לתקופה של שלוש שנים.
<רז הילמן: זאת אחת הנקודות המאוד מהותיות מבחינתנו.
<רז הילמן: דיברנו באריכות גם אני וגם נציגים אחרים שהופיעו בפני הוועדה על הקשיים שיש ביבוא מזון רגיש לישראל ודיברנו על כך שרשימה של המזונות הרגישים בישראל היא רחבה הרבה יותר מהרשימה של מזונות רגישים שקיימת במקומות אחרים שנבדקו.
<רז הילמן: לחוק הזה הכניסו מנגנון מאוד מאוד מוצלח וכאשר באים להכריז על מזון כמזון רגיש - לפי החוק הזה, כאשר בעתיד יבואו להכריז על מזון כמזון רגיש - יבחנו הרבה מאוד דברים ובין היתר יבחנו מה מקובל במקומות אחרים בעולם.
<רז הילמן: אבל ברירת המחדל היא שקודם כל, כל הרשימה המאוד רחבה שקיימת היום, נשארת ונשארת אתנו לפי הנוסח של הסעיף שכרגע הקראתם לתקופה של בין שלוש וחצי לארבע שנים ממועד הפרסום ברשומות של החוק הזה, שזה המון המון זמן.
<רז הילמן: אנחנו מאוד מבקשים מהוועדה לצמצם את התקופה הזאת לתקופה קצרה יותר.
<רז הילמן: חבל שתקופה כל כך ארוכה תישאר בלי שאפילו בוחנים.
<רז הילמן: אני לא אומר שחייבים בתום התקופה לשנות את הרשימה, אבל לבחון אותה לפי הקריטריונים המקובלים במדינות מפותחות בעולם, זה צריך להיעשות הרבה יותר מוקדם מארבע שנים מהיום.
<זאב שמואל פרידמן: אדוני היושב ראש, לוח הזמנים שנקבע כאן בתוך הסעיף הזה איננו שולל את הסמכות של המנהל להסיר מתוך הרשימה באותם מקומות שהוא מוצא לנכון והוא מצווה לפעול בסבירות ובהגיון לכל אורך פעולתו, כי זה תפקידו של הרגולטור.
<זאב שמואל פרידמן: לכן לבוא ולכפות עליו לעשות בדיקות ולעשות בצורה כזאת, זה לא ראוי.
<זאב שמואל פרידמן: אנחנו כן נותנים אמון במנהל ואנחנו סבורים שהוא עושה את מלאכתו כמו שצריך להיות ולכן אני לא חושב שצריך להשאיר את הסעיף כפי שהוא.
<רז הילמן: לא ראו לבקש ממנו לבחון את עצמו מול העולם.
<זאב שמואל פרידמן: לוח הזמנים אומר שאותה הכרזה שהייתה קודם נמשכת במשך שלוש שנים נוספות.
<זאב שמואל פרידמן: בתוך התקופה הזאת עדיין המנהל רשאי להוריד משם את מה שהוא חושב שצריך להוריד.
<זאב שמואל פרידמן: בתום שלוש שנים הוא צריך ליצור את ההכרזה בהתאם לחוק.
<אלי גורדון: תודה לכל המתבטאים לגבי הסעיף.
<אלי גורדון: אני רוצה להסב את תשומת לבו של רז וכלל היבואנים.
<אלי גורדון: משום מה לאורך כל הדרך אני שומע שיש לעדכן את הרשימה כאשר הכוונה היא להקל, להוציא מהרשימה.
<אלי גורדון: במעמד מכובד זה אני רוצה להסב את תשומת לבם של המעירים לעניין הסעיף שזה לאו דווקא רק להוציא מהרשימה מוצר כזה או אחר אלא גם להוסיף לרשימה מוצר הזה או אחר.
<אלי גורדון: אני בהחלט מקבל מה שנאמר וגם זאב ציין זאת.
<אלי גורדון: אין שום מניעה לעדכן רשימה בצורה כזו או אחרת גם עד פרק הזמן הזה.
<אלי גורדון: אם אנחנו נחשוב לנכון לעדכן אותה, אנחנו לא צריכים דד ליין שייקבע בחוק.
<אלי גורדון: דד ליין שנקבע בחוק, הוא נקבע במטרה אחרת, כדי להגיע למצב בו יש רביזיה כללית.
<אלי גורדון: לעניין מוצר כזה או אחר או לעניין קבוצת מוצרים כאלה ואחרים שקיימת ברשימה נכון להיום, ואני מדגיש, גם להרחבה וגם לצמצום הרשימה, המנגנונים קיימים והם יהיו.
<אלי גורדון: בנוסף, אני רוצה לציין את העובדה שכדי שבכל זאת יהיה מענה לצרכים נקודתיים כאלו ואחרים שיהיו, אנחנו הוספנו – אני לא זוכר אם זה הוקרא – שני סעיפים שמאפשרים מצד אחד ברמת התקנות של מזון רגיש לשר להתקין תקנות לעניין יבוא מזון וקביעת מסמכים המעידים על קשר בין יצרן ויבואן.
<זמר בלונדהיים: עדיין לא הקראנו.
<אלי גורדון: נושא שני.
<אלי גורדון: דיברנו כאן על עניין של GIP, תנאי ייבוא נאותים וגם לעניין זה השר יהיה רשאי להתקין תקנות בעתיד שיאפשרו ייבוא בתנאי ייבוא נאותים וכך הלאה.
<אלי גורדון: כל הדברים האלה ייעשו בפרקי זמן כאלה ואחרים.
<אלי גורדון: לכן ברמה כוללת ניתן מענה לצרכים של יבואן שמתקשה לייבא היום מוצרי מזון, על אף שאני באופן אישי יכול לחלוק על הטענה שהיום יבואן מזון רגיש מתקשה לייבא מזון.
<רז הילמן: אם תשווה אותו ליבואן מזון לאירופה.
<אלי גורדון: אם תשווה אותו ליבואן מזון למדינה אחרת, יהיה עוד יותר או קשה או קל.
אלי אלאלוף: רז, כאן אנחנו לא מדברים על מה שיש ברשימה על תוספת.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על הוצאה מהרשימה.
אלי אלאלוף: אם יש רשימה של מוצר כלשהו שהיום ברשימה וליבואן יש ידע שבמקום אחר זה יצא מהרשימה של המזון הרגיש וכולי, אני חושב שזכותכם לפנות לממונה ולבקש ממנו לבדוק שוב את העניין הזה.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה לשמוע למה אצלנו יש יותר רשימות.
אלי אלאלוף: הרשימה יותר גדולה במוצרים רגישים מאשר ב-OECD למשל.
אלי אלאלוף: שלום לחבר הכנסת אברהם נגוסה.
<אלי גורדון: גם ב-OECD למיטב ידיעתי כולל מדינות ששיטת הפיקוח על המזון המיובא היא שונה לגמרי.
<אלי גורדון: חשוב לציין שמזון רגיש, יותר נכון רגישות המזון נקבעת, לפחות אצלנו, לפי שיקולים וסכנות שקיימות עם אותו מזון.
<אלי גורדון: אחת הדוגמאות שהביאו לכאן היא למה מים מינרלים באף מדינה לא הוגדרו כמזון רגיש ו רק במדינת ישראל זה מזון רגיש.
<רז הילמן: משקה סויה.
<אלי גורדון: ואם אני אביא לך דוגמה הרבה יותר טובה כמו מוצר חלב?
<אלי גורדון: זה מזון רגיש, נכון?
<אלי גורדון: למה אתה לא מערער על כך שמוצר חלב הוא מזון רגיש?
<אלי גורדון: כי באירופה הוא מוגדר כמזון רגיש?
<אלי גורדון: או כי הוא מוגדר בארצות הברית כמזון רגיש?
<אלי גורדון: חברים, אנחנו שוכחים שבסופו של דבר בוועדה הזאת אנחנו נצטרך לתת גם אחר כך מענה לתוצרי פיקוח וגם לכשלים.
<אלי גורדון: לכן אמרתי יותר מפעם אחת שאנחנו נכנסים לרפורמה שיש לה השלכות רוחב בהשוואה למה שנעשה עד היום.
<אלי גורדון: לעבור לרפורמות בצורה מידתית ונכונה, זאת הגישה שלנו.
<אלי גורדון: אנחנו מאפשרים כרגע את המנגנון של פיקוח על ייבוא מזון רגיל בצורה שונה.
<אלי גורדון: אמרנו שיש מנגנון נוסף שיאפשר בדיוק כפי שאדוני היושב ראש התייחס לבקשות פרטניות לגבי מוצר פרטני כזה או אחר שאפשר להעביר בקשה, לעשות ניהול סיכונים ובהתאם לתת מענה.
<אלי גורדון: שוב, דוגמה של מים מינרלים.
<אלי גורדון: מבחינתנו, מכיוון שעל אף כל הבקשות הזרות ופרסומים של משרד הבריאות שאומר ומציע שמים מינרלים יש להרתיח בהכנת מזון לתינוקות, במדינת ישראל יש דפוס התנהגות שאני לא בטוח עד כמה הוא מתקיים עדיין ועד כמה אנחנו משפיעים על הציבור מבחינת האזהרות.
<אלי גורדון: אבל שימוש במזון לתינוקות לצורך הדוגמה הוא לא להרתיח וזאת הסגולה של מים מינרלים.
<אלי גורדון: אם אתה רוצה שאני אנהל כאן ניהול סיכונים, אני אנהל אותם.
<אלי גורדון: אם אלה מים מינרלים, אלה מים שלא עוברים שום טיפול.
<אלי גורדון: בכל בקבוק של מים מינרלים יכולים להיות חיידקים ואין מה לעשות, הם חלק מהטבע.
<אלי גורדון: משמעות הדבר היא להוציא מזון רגיש מסוג זה.
אלי אלאלוף: אני חייב ללכת לשר האוצר על פי קריאתו הדחופה ולכן חבר הכנסת נגוסה ימלא את מקומי עד שאחזור.
אלי אלאלוף: אני מציע שבינתיים בסעיף הזה לא נעשה שינוי.
אלי אלאלוף: נשאיר אותו כפי שהוא ונמשיך.
אלי אלאלוף: תודה, אברהם.
אלי אלאלוף: (היו"ר אברהם נגוסה)
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו בסעיף של הוראת המעבר של כל הפרק הארוך הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לקבוע לגבי כל מיני הסדרים שקיימים כבר היום, לקבוע מה יקרה אתם או מה קורה אתם כדי להמשיך רציפות בין ההוראות הקודמות, הוראות פקודת בריאות הציבור, והוראות החקיקה האחרת הקיימת היום, לבין ההוראות שיחולו לפי הוראות החוק החדש.
<נעה בן שבת: הנחיות והוראות נוהל של שירות המזון הקובעות דרישות לבטיחות ולאיכות מזון, ובכלל זה לעניין מזון חדש, שפורסמו באתר האינטרנט ערב יום התחילה, ימשיכו לחול וינהגו לפיהן ויראו אותן כמנויות בתקנות לפי פסקה (1) להגדרה "חקיקת המזון" שבסעיף 2, עד שייקבעו הוראות שיחליפו אותן לפי פרק זה.
<נעה בן שבת: בהגדרת חקיקת המזון שבסעיף 2, יש רשימה של חוקים, תקנות והוראות, גם הוראות של המנהל שנחשבות חקיקת המזון והן מחייבות את היצרנים ואת כל העוסקים במזון ועל פיהן צריך לנהוג.
<נעה בן שבת: כאן אומרים שיראו את התקנות האלה כאילו הן מנויות בפסקה (2) וזאת פיקציה שנוצרת לתקופה הזאת עד שייקבעו הוראות אחרות שיחליפו לפי פרק זה.
<רוית ארבל: הסעיף הזה, אין לו מועד תפוגה.
<רוית ארבל: זאת אומרת, עד שייקבעו תקנות וכל עוד לא נקבעה תקנה מקבילה.
<רוית ארבל: אחד הדברים החשובים ביותר שהושגו בחוק הזה, אני חושבת מבחינת כל מי שיושב מסביב לשולחן הזה, זה שנעשה ניסיון, גם אם לא מלא, להגדיר מהי חקיקת מזון.
<רוית ארבל: לקחת את כל אותן הוראות והנחיות ולהגיד שהן לא חלק מחקיקת המזון, חקיקת המזון היא תקנות, חקיקת המזון היא צווים, היא תקנים רשמיים, היא חקיקה שנקבעה במפורש רשימה סגורה ולא זאת אף זאת, בעקבות בקשה שלנו גם הוגדרה רשימה של ארבע הוראות ספציפיות בחקיקת המזון ואלה המקרים היחידים שהוראות של שירות המזון יהיו חלק מחקיקת המזון.
<רוית ארבל: עכשיו אנחנו בדלת האחורית באיזה סעיף שונות, בסעיף קטן (ח), פותחים את כל הרשימה לרווחה ולא השגנו כלום ולא עשינו שום דבר.
<רוית ארבל: היו על זה דיונים ארוכים.
<זמר בלונדהיים: את תמיד מקצינה.
<זמר בלונדהיים: להגיד לא עשינו שום דבר, הם רשאים היום להמשיך עם זה.
<זמר בלונדהיים: הם לא רשאים.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מדברים על דברים שהיו בתוקף ערב יום התחילה.
<רוית ארבל: אבל אתה מחייב אותי או לא מחייב אותי?
<זמר בלונדהיים: ברור שזה מחייב אותך וזה חייב אותך כמו שזה מחייב אותך היום.
<זמר בלונדהיים: אבל המעבר כאן למשרד הבריאות הוא מעבר משמעותי, הוא דורש הכנות בשלל דברים, יש כאן עשרות סטים של תקנות ומבחינתם לא יהיה אחראי לתחום את הדבר הזה.
<נעה בן שבת: השאלה אם אי אפשר לקבוע מועד בו זה יפוג או באמת איזושהי תוספת או איזושהי רשימה שתהיה רשימה מחייבת.
<זמר בלונדהיים: של ההוראות?
<זמר בלונדהיים: הרשימה היא לא הבעיה.
<זמר בלונדהיים: אם הבעיה היא רשימה, לא בעיה לייצר.
<זמר בלונדהיים: הרי הטענה שלהם היא לא בעיית שקיפות.
<זמר בלונדהיים: זה לא שהיא לא יודעת היום מה ההנחיות.
<זמר בלונדהיים: הם קובלים על עצם זה שדברים יוסדרו בהנחיות ובסדר, משרד הבריאות מקבל את הביקורת ומוכן לעתיד להתחיל להסדיר את זה בתקנות.
<זמר בלונדהיים: זה לא שהם אומרים אנחנו לא יודעים מה ההנחיות האלה, הן סודיות ומשרד הבריאות לא מפרסם.
<זמר בלונדהיים: אם הבעיה היא רק הרשימה, נדאג לרשימה.
<נעה בן שבת: הבעיה היא בעיה כפולה.
<נעה בן שבת: אנחנו אפילו לא יודעים מה ההוראות וההנחיות.
<זמר בלונדהיים: נוכל להביא רשימה.
<נעה בן שבת: מי שלא מכיר, לא יודע מה ההוראות וההנחיות בהן מדובר ואז גם קשה להעריך מה המשמעות של הדבר.
<זמר בלונדהיים: הרבה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שגם הכיוון שהצבעת עליו, הוא הכיוון.
<רוית ארבל: יש גם בעיה של חוקיות.
<רוית ארבל: לא ניתן לקבוע נורמה מחייבת בהוראות.
<זמר בלונדהיים: בעיית החוקיות נפתרת כאן כי אנחנו בחקיקה ראשית קובעים את זה.
<רוית ארבל: זאת בעיה עוד יותר גדולה כי לא עברנו כאן תהליך חקיקה ואישור להכניס בדלת האחורית.
<זמר בלונדהיים: היושב ראש לא כאן.
<זמר בלונדהיים: אני בוודאי לא מסכים עם זה.
<רוברט סגל: רק להבהיר.
<רוברט סגל: מה שזמר אמר בסוף, אני לא יודע אם המשמעות מספיק ברורה או אם כולם שמעו.
<רוברט סגל: יש שנים דיונים על החוקיות של כל ההנחיות, על הקווים המנחים, על ההוראות ועל הנהלים, כל המלים האלה וכותרות האלה שמפורסמות באתר האינטרנט של משרד הבריאות או לא מפורסמות שם למרות שהרוב כן מפורסמות.
<רוברט סגל: מה שנעשה עכשיו זה להכשיר, לא רק להכניס אותם אלא גם להכשיר אותם בחוק ראשי ופתאום להפוך את כל ההוראות והקווים המנחים וכל הדברים הלא ברורים האלה מבחינה חוקית לחוקיים בחוק ראשי.
<רוברט סגל: אנחנו קובלים גם על זה.
<זמר בלונדהיים: אין לנו דרך אחרת לעשות את הרפורמה.
<זמר בלונדהיים: לכן זה למשל לא מופלל.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להציע שכן ייקבע איזשהו תווך זמן בו צריך לקבוע תקנות לפי ההוראות שקבועות ולא להשאיר את ההוראות האלה כפי שהן.
<אלי גורדון: יש לנו קושי לקבל את הבקשה לתחום את תקפות ההנחיות והקווים המנחים מבחינת הזמן ולקבוע איזה שהם לוחות זמנים.
<אלי גורדון: הנחיות בחלקן נועדו לתת מענה למצב בו יש צורך בהן מצד אחד ולהתקנת תקנות.
<אלי גורדון: הדבר נמשך הרבה זמן ולא תמיד תקנות קיימות בעולם.
<אלי גורדון: יצירת קווים מנחים, לצורך הדוגמה מתכות כבדות, מאפשרות את הגמישות מצד אחד של יישום רצון שלנו מבחינת החשיבה והחשיבות לבטיחות המוצר, ומצד שני לאפשר להפעיל מנגנון של הערכת סיכון נכון.
<אלי גורדון: עצם הוצאת הסעיף או הגבלה שלו בפרקי זמן כאלה ואחרים, יכול להביא למצב בו אנחנו נתחיל לעשות חקיקות ואז גם הגמישות לה מצפה גם התעשייה וגם היבואנים ומבקשים לאורך כל הדרך, יכולה לרדת לטמיון.
<נעה בן שבת: מה הגמישות?
<נעה בן שבת: הרי אין לך סמכות מכאן ואילך לעשות שינויים בהוראות כאלה.
<נעה בן שבת: אין לך סמכות לעשות הוראות כאלה.
<נעה בן שבת: אני גם לא רואה היכן יתרון הגמישות בהוראות האלה.
<רוית ארבל: צריך להבחין בין מה שנקרא גילוי דעת כאשר ההנחיות הן פרקטיקה מיטבית אבל זה לא חלק מחקיקת המזון.
<רוית ארבל: זאת לא נורמה מחייבת.
<רוית ארבל: זאת פרקטיקה מיטבית.
<רוית ארבל: כל מה שתיארת, אתה מתייחס לגילויי דעת כאלה וזה בסדר וזה ימשיך.
<אלי גורדון: מבחינתי זה לא גילוי דעת.
<אלי גורדון: אם מחר בבוקר קיימות איזה שהן הנחיות שמפקח כן צריך לעשות בדיקה לפיהן ולוודא, מן הראוי שגם מפוקח ידע שזה יעד הבדיקה בצורה כזו או אחרת.
<אלי גורדון: ההנחיות האלה אמורות לתת לכם בין היתר מענה לעניין.
<אלי גורדון: מכיוון שזמננו ממש קצר ומצד אחד אין לנו כרגע איזשהו פתרון אולטימטיבי, שמענו, הבנו ונביא איזשהו דבר.
<זאב פיקובסקי: יש איזו בעייתיות מסוימת ודי רבה בנושא הזה של הנחיות שיימשכו בלי סוף או לאורך זמן כי הן גם לא כתובות בסגנון של תקנות או חקיקה.
<זאב פיקובסקי: ברגע שהן מופיעות כאן, הן הופכות לחוק ואנחנו כתעשייה חשופים.
<זאב פיקובסקי: כל אחד מכיר את התביעות הייצוגיות.
<זאב פיקובסקי: זה הופך אותנו לחשופים עוד יותר כאשר אין כאן דד ליין.
<זמר בלונדהיים: אמרנו שנבדוק את זה.
<זמר בלונדהיים: תנו לנו לבדוק.
<זמר בלונדהיים: הנושא עלה עכשיו, נבדוק אותו.
<זאב פיקובסקי: אני מבין כאשר מפקח מקבל הוראה לבדוק במקום מסוים, הוא מקבל צ'ק ליסט, וזה סיפור אחד.
<זאב פיקובסקי: אבל כאשר מדובר בכמויות מרביות של א' או ב', זה סיפור אחר.
<זאב פיקובסקי: אנחנו יודעים מה קורה בנושא הובלה.
<זאב פיקובסקי: אני לא יודע אם זה ייכנס או לא אבל זה כתוב יחסית בשפה עילגת והערנו על זה.
<זאב פיקובסקי: אלי, צריך למצוא לזה פתרון.
<אלי גורדון: אמרנו שאנחנו נבדוק ובלי קשר אני רוצה להגיב.
<אלי גורדון: זאב, אני חושב שכל נציגי התעשייה וגם יבואנים יאמרו שהנחיות כאלה לא יוצאות לדרך בלי שהן עוברות התייחסות גם של המפוקחים.
<אלי גורדון: ההנחיות שלנו לא מתפרסמות כל עוד הן לא עברו ולא קיבלנו התייחסות והערות הציבור, כל המנגנון של הערות הציבור.
<אלי גורדון: מבחינתנו ההנחיות האלה עוברות תהליך מאוד מאוד דומה, בהחלט לא אחד לאחד, אבל מאוד מאוד דומה לתהליך של התקנת תקנות.
<אלי גורדון: גם אם הן לא טובות באיזשהו תחום או באיזשהו נושא, אנחנו תמיד יודעים גם להקשיב, גם לקבל הערות וגם לעשות פעולות מתקנות.
אברהם נגוסה: אתם בודקים וחוזרים.
<נעה בן שבת: אנחנו ממשיכים בסעיף (ט).
<נעה בן שבת: אישורים והחלטות של שירות המזון שניתנו ערב יום התחילה לעניין יבוא מזון ושחרורו מתחנת הסגר, ימשיכו לחול לעניין שלגביו ניתנו, עד לפקיעתם או עד למתן החלטה אחרת.
<נעה בן שבת: חובות יבואן לשמירת מסמכים לפי סימן ד' לא יחולו לעניין מזון שטרם שוחרר מתחנת ההסגר עד יום התחילה.
<זמר בלונדהיים: מזון שהגיע לתחנת ההסגר לפני יום התחילה, לא יחולו לגביו הוראות שמירת המסמכים גם אם הוא שוחרר לאחר יום התחילה כי בעצם הוא הגיע כשאין ליבואן את המסמכים לפי החוק החדש.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מרגי מחליף אותי.
אברהם נגוסה: (היו"ר יעקב מרגי)
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים לא יחול לעניין מזון שהגיע לתחנת ההסגר וטרם שוחרר עד יום התחילה.
<נעה בן שבת: הנחיות והוראות נוהל של שירות המזון שפורסמו ערב יום התחילה לעניין ייבוא מזון ושחרורו מתחנת הסגר, ימשיכו לחול וינהגו לפיהן עד שיותקנו תקנות שיחליפו אותן.
<רוית ארבל: אותה הערה לגבי סעיף קטן (ח).
<זמר בלונדהיים: אותה תשובה.
<רוית ארבל: אני גם לא מבינה למה הן לא מאוחדות.
<נעה בן שבת: אני חושבת שכאן מדובר יותר בנהלים, כמו שאמרת גילויי דעת והוראות.
<נעה בן שבת: זה לא ברמת ההנחיות כמו שנאמר.
<נעה בן שבת: גם אם זה כתוב אותו דבר, אני חושבת שהכוונה הייתה אחרת אבל באמת אני מציעה שגם את זה תבדקו.
<נעה בן שבת: (י1) מי שייצא מזון המיועד אך ורק לייצוא ערב תחילת פרק זה, ימסור הצהרת ייצוא ראשונה לפי סעיף 148א לא יאוחר משלושים ימים לפני יום התחילה, או עד תום 15 ימים מיום פרסום נוסח הצהרת ייצוא כאמור באותו סעיף, לפי המאוחר.
<נעה בן שבת: יש חובה למסור הצהרת ייצוא והמטרה הייתה שהצהרת ייצוא ראשונה תימסר סמוך לתחילת חוק זה.
<בועז סיטי: שאלה.
<בועז סיטי: יש אפשרות, האם מקובל מבחינת
<בועז סיטי: כם להרחיב את האופציה, במקום עד תום 15 ימים מיום הפרסום נוסח הצהרה לשלושים ימים?
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף 175, מי שעסק ערב יום פרסומו של חוק זה בהובלת מזון שנקבע לגביו בחקיקת המזון כי הוא טעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת, יראו אותו כאילו קיבל רישיון הובלה לפי סעיף 175 שיעמוד בתוקפו עד תום שלוש שנים מיום התחילה או עד תום חצי שנה ממועד התקנת תקנות לעניין הובלה לפי סעיף 183, לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: מאשרים למובילים בטמפרטורה מבוקרת להמשיך לעסוק בזה למרות שינוי משטר הרישוי בנושא הזה.
<נעה בן שבת: אין הוראה כזאת לגבי החסנה כי אין היום רישיון להחסנה?
<נעה בן שבת: אין היום הסדרים כאלה?
<זמר בלונדהיים: היום רישיון החסנה הוא במסגרת רישיון ייצור.
<אלי גורדון: רישיון החסנה רק לבתי קירור וכל שאר המחסנים הם במסגרת רישיון לניהול עסק.
<נעה בן שבת: אתה לא רוצה להתייחס לרישיון החסנה של בתי קירור שגם הוא ימשיך להיות בתוקף?
<זמר בלונדהיים: זה נקרא רישיון קירור.
<אלי גורדון: רישיון יצרן.
<זמר בלונדהיים: הם נכללים בסעיף שלנו לגבי מי שהיה לו רישיון יצרן.
<רז הילמן: לגבי סעיף (יא), אני מציע עד תום שלוש שנים מיום התחילה או עד תום שנה ממועד התקנת התקנות וזה כדי שלא יהיה צוואר בקבוק של הרבה מאוד רכבים שצריכים לעשות רישוי לפי התהליך החדש.
<רז הילמן: במקום חצי שנה, תהיה שנה.
<אלי גורדון: לא הבנתי.
<רז הילמן: סעיף (יא) אומר שמי שטעון הובלה, יש לו היום את ההסדר לזה, זה בתוקף שלוש שנים ממועד התחילה או חצי שנה ממועד פרסום התקנות לפי המוקדם מביניהם.
<רז הילמן: זה אומר שאם התקנות יפורסמו נניח בעוד חצי שנה, אחרי כן תהיה תקופה של עוד שנה כדי לעשות רישוי לכל הרכבים.
יעקב מרגי: יהיה משפך גדול.
יעקב מרגי: זאת כמות גדולה.
<רז הילמן: כמות גדולה של רכבים שיצטרכו רישוי.
יעקב מרגי: תפקידו של שלטון הוא להיות נדיב.
<זמר בלונדהיים: נעה, זה צריך להיות ממועד התחילה של התקנות ולא ממועד התקנתן.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף 128(ג), עד להתקנת תקנות לפי סעיף 27 יחול סעיף 3 לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש), התשמ"ד-1983.
<זמר בלונדהיים: אני לא בטוח שאנחנו צריכים את הסעיף.
<זמר בלונדהיים: אין שום דבר שמבטל את צו הפיקוח, כך שלכן לא בטוח שצריך להגיד משהו כי זה מובן מאליו.
<זמר בלונדהיים: עד שהוא יתקין תקנות, הצו ממשיך לחול והרי לא ביטלנו אותו.
<נעה בן שבת: השאלה אם הוא ברשימה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא מבטלים אותו.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מנתקים זיקה.
<זמר בלונדהיים: אם זה ממשיך, זה ממשיך.
<זמר בלונדהיים: לא בטוח שצריך את זה.
<נעה בן שבת: נמחק את זה.
<זמר בלונדהיים: זה מיותר.
<נעה בן שבת: מי שערב יום התחילה היה מוסמך למפקח לפי פקודת בריאות הציבור (מזון), או לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957, יראו אותו כמפקח שהוסמך על ידי השר לפי סעיף 274 לחוק זה, עד תום שלוש שנים מיום התחילה.
<עופר עינב: ארגון הרופאים ברשויות.
<עופר עינב: אתמול כבר דיברנו על סעיף דומה וקבענו שלא יהיו שלוש שנים כי אם הוא הוסמך על פי כל התנאים שאתמול דנו בהם, ההסמכה שלו תקפה ללא הגבלת זמן.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על מפקחים חדשים שיגיעו.
<עופר עינב: לא.
<עופר עינב: אני מדבר על המפקחים הקיימים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על מפקחים שכבר לפני יום התחילה פיקחו לפי חוק פקודת בריאות הציבור (מזון) בנוסחה הישן או לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
<נעה בן שבת: , אתה מדבר על מינויים חדשים שייעשו או שהיו במועצת הלול או אנשים שלפי חיקוקים אחרים פיקחו.
<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שזה לא מפריע לך כי אם נניח היה מדובר במפקחים שלך, נותנים להם עוד שלוש שנים, אז מה יכול להיות רע בזה?
<עופר עינב: שבתום אותן שלוש השנים יחליט מאן דהוא שאותם רופאים שעברו את כל המסלול, שירתו את המערכת במשך עשרים שנים ועברו את כל ההכשרות, מישהו יחליט מסיבה כזו או אחרת לבטל את המינוי שלהם.
<נעה בן שבת: השאלה כאן היא שאלה רחבה.
<נעה בן שבת: כאן אפשר לקבוע דרישות וכשירויות לגבי מפקחים בחוק החדש.
<נעה בן שבת: זה חלק מההסדרה בחוק החדש.
<נעה בן שבת: יכול להיות שאנשים שהיו מפקחים בעבר, בתום שלוש השנים האלה אכן יבקשו מהם את הדרישות החדשות והם יצטרכו להיערך בהתאם.
<נעה בן שבת: נכון שמדובר כאן בפגיעה מסוימת בהם, אבל הפגיעה הזאת נעשית לצורך פיקוח על בריאות הציבור וניתנת כאן תקופת מעבר.
<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שכן נוצרת כאן איזושהי מידתיות שמאפשרת לאנשים שכל עוד יש פיקוח על הקביעה של תנאי הכשירות, והם ייקבעו בתקנות שהשרים יקבעו, אני חושבת שהפגיעה כאן היא בהחלט מידתית.
<עופר עינב: אני מסכים.
<עופר עינב: שאלתי למה לא להכפיף את זה למה שקבענו כבר אתמול.
<נעה בן שבת: אתה קבעת, אם קבעת, ואני לא יודעת מה קבעת אתמול אבל מה שקבעת אתמול זה לגבי פרק הפיקוח הווטרינרי וכאן אנחנו מדברים על המפקחים לפי פקודת בריאות הציבור (מזון).
<מירה סלומון: אני מבקשת אולי להשלים את דבריה של היועצת המשפטית לוועדה ואולי בזה גם תנוח דעתם של הרופאים הווטרינרים.
<מירה סלומון: אתמול, כאשר קראנו את התוספת שמתייחסת לתנאי הכשירות של המפקחים ביניהם גם הרופאים הווטרינרים הממשלתיים, שחלקם גם רופאים וטרינרים עובדי הרשויות המקומיות, דובר על אחת ההכשרות שכבר קיימות היום בתוספת שהיא הכשרה ברקע.
<מירה סלומון: מיד אני אסתכל, אם אתם רוצים, בנוסח המדויק, אבל הכשרה בקורס רקע.
<מירה סלומון: הוצהר על ידי משרד הבריאות שההכשרה הזאת שקיימת כבר היום לרופאים הווטרינרים עובדי הרשויות המקומיות, היא מה שמצריך על פי תנאי הכשירות שבתוספת.
<מירה סלומון: כלומר, כל שינוי מהתוספת הזאת, שכפי שאמרה היועצת המשפטית לוועדה, תיעשה בפיקוח של הוועדה באמצעות התקנות ורק אז אפשר יהיה לומר שקיים סיכוי שרופא וטרינרי עובד הרשות המקומית לא יוכל להמשיך ולהיות כשיר להיות מפקח.
<מירה סלומון: להפך.
<מירה סלומון: אמרתי שאני מבקשת להשלים את דברי היועצת המשפטית ואולי בזה להניח את דעתו.
יעקב מרגי: את מחזקת את דבריה.
<נעה בן שבת: הקורס רקע הזה עליו דיברת, הקורס ההוא נחשב גם לצורך הכשרת המפקחים בקורס לעתיד לבוא.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת אם זה אותו קורס – אני לא יודעת אם צריך לכתוב את זה כאן או בתיקון לחוק הרופאים הווטרינרים – אבל צריך להבהיר את הנקודה הזאת.
<אלי גורדון: כאן מדובר בכלל המפקחים.
<אלי גורדון: כל התוספות של רופאים וטרינריים מוסמכים ודרישות מרופא וטרינר מוסמך, יבואו בפרק של פיקוח וטרינרי.
<נעה בן שבת: רק שלא נשכח את הנושא של קורס רקע.
<נעה בן שבת: בין אם יהיה כאן, צריך יהיה לקבוע הוראות המשכיות לקורס רקע.
<נעה בן שבת: מעבדה שערב יום התחילה הייתה מנויה ברשימת המעבדות המוכרות המתפרסמת באתר האינטרנט של משרד הבריאות, יראו אותה כמעבדה בישראל שהוכרה לפי סעיף 197, לעניין הבדיקות שהוכרה לגביהן, עד תום שלוש שנים מיום התקנת תקנות לפי סעיף 27(ב)(4).
<נעה בן שבת: זה כבר לא הסעיף אלא בסעיף 197.
<נעה בן שבת: הוראות פרק זה יחולו על ייבוא, ייצוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים בחלוף שישה חודשים מום התחילה, או במועד מוקדם יותר שנקבע בתקנות לפי סעיף 44, ואולם רשאי השר, בהסכמת שר הכלכלה, לדחות, בצו, את המועד האמור לתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת.
<נעה בן שבת: עד למועד החלת ההוראות כאמור בפסקה (1), יחולו לעניין ייבוא, ייצוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים ההוראות לעניין זה כפי שהיו בתוקף ערב יום התחילה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאי אפשר לאפשר לדחות את התחילה של הוראות פרק זה לנצח.
יעקב מרגי: בלי הגבלה, כל פעם בחצי שנה.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים לכל היותר לגבי הנושא הזה – אני גם לא בטוחה שצריך לדחות בהמשך למה שאמרנו לגבי נושא התחילה.
<נעה בן שבת: נניח שהיה מדובר בתחילה של הוראה אחת שרוצים לתת לה עוד הארכה קטנה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה בעייתי ואני מציעה שנבדוק את זה עם הבדיקה שאמרנו לגבי דחיית התחילה.
<אלי גורדון: אני בהחלט מסכים אתך.
<אלי גורדון: צריך לקחת בחשבון שיש כוונה גם להוראה או תחולת החוק, לקצר אותה משנה לשישה חודשים ויש לזה השלכות.
<זמר בלונדהיים: אני מציע בכל מקרה לשנות כאן, כמו שעשינו קודם, ל-18 חודשים מיום הפרסום, כך שלא נצטרך אחר כך לשנות מיום התחילה.
<זמר בלונדהיים: רק לגבי התחולה, כשאתם בודקים את זה, כאן המקרה קצת אחר כי האופן שבו יוחלו הוראות הפרק על התחום הזה, הן ממילא בתקנות לפי סעיף 44.
<זמר בלונדהיים: לכן זה טיפה שונה כי אם שם לא, אני חושב שכאן זה קצת יותר, אבל נבדוק את זה.
יעקב מרגי: אבל מה לגבי בלי הגבלה?
<זמר בלונדהיים: בלי הגבלה, אני משאיר לכם.
<זמר בלונדהיים: אין לי עמדה בנושא.
<זמר בלונדהיים: מה שתחליטו.
<זמר בלונדהיים: לגבי עצם האפשרות לדחות בחקיקת משנה, היה כאן קודם שיח בנושא.
<רוית ארבל: לסעיף (יד).
<רוית ארבל: סעיף 187 מדבר על ההכרה במעבדה לבדיקת מזון ומסמיך את מנהל בריאות הציבור להסמיך מעבדות לפי הקריטריונים שנקבעו ב-200א.
<רוית ארבל: הסעיף הזה כל הזמן זז ורצינו להעלות את ההערה הזאת, אבל כיוון שכל הזמן אמרו לנו שזה בפרק הבא, מעבדות, עוד לא הצלחנו להעלות אותו.
<רוית ארבל: בסעיף 200א בו נקבעו קריטריונים, כל מה שכתוב זה שהשר רשאי, באישור הוועדה, לקבוע תנאים להכרה במעבדות וכולי.
<רוית ארבל: לא כתוב שום דבר לעניין הקריטריונים עצמם.
<רוית ארבל: אנחנו מבקשים שיהיה כתוב שמעבדות שיוכרו יהיו מעבדות שמוסמכות לפי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.
<זמר בלונדהיים: כבר אמרנו.
<רוית ארבל: כבר אמרנו את זה אבל זה לא נקבע בשום מקום.
<זמר בלונדהיים: כי התנאים ייקבעו בתקנות.
<נעה בן שבת: אנחנו אמרנו שהשר רשאי לקבוע באישור הוועדה תנאים להכרה במעבדות לרבות לעניין עבר פלילי של בעלי תפקידים במעבדה והכשרתם, ובסעיף (ב) אמרנו שהשר רשאי לקבוע ציוד וטכנולוגיות שיידרשו שבמעבדה מוכרת וכן הוראות לעניין סוגי הבדיקות ודרכי ומועדי עריכתן.
<נעה בן שבת: זה לא להגיד שלא קבוע שום דבר.
<נעה בן שבת: כתוב איזה ציוד, אילו טכנולוגיות, סוגי הבדיקות, עריכה וכולי.
<נעה בן שבת: את הדיון הזה כבר קיימנו, אבל אם אתה רוצה לחזור ולקיים אותו, אפשר.
<זאב פיקובסקי: בישראל יש חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות וצריך להגדיר את הרשות כגוף שמוסמך להכיר במעבדות.
יעקב מרגי: נאמר במפורש שגם דנתם וגם נאמר לכם.
<זמר בלונדהיים: זה שיש רשות להסמכת מעבדות, ממש לא אומר שבכל מקום היא הגורם שצריך להכיר.
<זמר בלונדהיים: היא בוודאי תהיה משולבת בהסדרה ובתנאים יש כוונה להתחשב בזה, אבל בוודאי שראש שירותי הבריאות רשאי להגיד שלצד ההסמכה הזאת יש לו גם דברים נוספים.
<זמר בלונדהיים: הצהרנו שהכוונה לשלב את זה בתקנות.
<זמר בלונדהיים: התקנות ייקבעו.
<זמר בלונדהיים: לא כל דבר אנחנו עושים בחוק ואני לא חושב שזה המקום לעשות בחוק.
יעקב מרגי: הערתכם נשמעה.
<נעה בן שבת: אנחנו נדלג על סעיף קטן (טז) כי הוא נוגע לפרק הפיקוח הווטרינרי שכרגע מדלגים עליו.