GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: באמת מיוחד לומר ניהול סיכונים המקובל בתחום המזון במדינות מפותחות כי זה כבר נקבע בהגדרה על ניהול סיכונים.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד המבוסס על ניהול סיכונים.
<זמר בלונדהיים: אפשר למחוק כאן באופן כללי את המבוסס על ניהול.
<זמר בלונדהיים: אלה רק תוצרי הפיקוח.
<זמר בלונדהיים: הפיקוח מבוסס על תחום ניהול סיכונים, זה נעשה במקום אחר.
<זמר בלונדהיים: כאן אפשר למחוק את זה.
אלי אלאלוף: לך למהות.
אלי אלאלוף: אל תיצמד להגדרה.
אלי אלאלוף: תן לנו הסבר על המהות של הסעיף הזה.
<אלי גורדון: אני לא נצמד להגדרה אלא להבהיר.
<אלי גורדון: אם בסעיפים הקודמים כבר הגדרנו שפיקוח תמיד מבוסס על ניהול סיכונים, אז אין לי בעיה להוריד את זה כאן.
אלי אלאלוף: אבל המהות.
אלי אלאלוף: מה זה הסעיף הזה?
אלי אלאלוף: מה הוא יספק לנו?
<אלי גורדון: למעשה לאורך כל הדרך אנחנו רשמנו במסגרת החוק לא מעט פעולות מפעולות רישוי עד לפעולות פיקוח, לצבור אותן מדי שנה.
<אלי גורדון: הכוונה שלנו היא שכל הפעילות שהיא פעילות בתחום הרישוי, נכון להיום יצרני מזון בעלי רישיון יצרן כבר מפורסם באתר האינטרנט של שירות המזון.
<אלי גורדון: נכון להיום כל השמדות הבשר שמבוצעות על ידי שירות המזון, מפורסמות.
<אלי גורדון: נכון להיום תוצרי ניטור של שאריות חומרי הדברה, אנחנו מפרסמים כבר היום.
<קריאה: עם שמות?
<אלי גורדון: מכיוון שבתוצרת חקלאית אין משמעות לשם אלא יש משמעות לפרי, יכולים לראות את המקום בו בוצעה ההשמדה.
<אלי גורדון: זה לא קשור כרגע ליצרן.
<אלי גורדון: ההשמדה מבוצעת במקום והמקום הזה כן מופיע.
<אלי גורדון: זאת אומרת, אותו עסק בו בוצעה ההשמדה.
אלי אלאלוף: איזה סוג דוח יהיה?
<אלי גורדון: דוח ירכז את כל הפעילות.
אלי אלאלוף: זאת העתקה של המקרים השונים לאורך השנה.
אלי אלאלוף: אתה מעתיק אותם לכאן ואתה עושה ניתוח של המקרים ומביא ניתוח שלך שאומר מה זה אומר, היכן זה השתפר והיכן לא.
אלי אלאלוף: זה דוח או זה צילום מצב?
<אלי גורדון: הכוונה, לפחות ההתחלתית שלנו, מכיוון שזה באמת כמו שצוין על ידי זמר גם לפני כן.
<אלי גורדון: כיוון שהנושא של השקיפות הוא נושא חדש יחסית, אנחנו, ביוזמתנו שלנו, מפרסמים, כמו שאמרתי, כבר היום חלק מהפעילויות שלנו או תוצרים.
אלי אלאלוף: למה פעם בשנה אתה הולך לפרסם?
<אלי גורדון: מכיוון שהמטרה שלנו והכוונה שלנו הייתה לדווח לציבור על פעילות מסכמת של כל השנה על כל התוצרים, מרישוי ועד לפעולות פיקוח.
אלי אלאלוף: מלווה בניתוח שלכם.
<אלי גורדון: בחלק מהמקרים זה יהיה.
אלי אלאלוף: לדעתי זה רעיון נפלא.
אלי אלאלוף: תפרסמו פעם בשנה את דוח הליקויים שמצאתם עם האינפורמציה הנדרשת כדי שהציבור ילמד על כך.
<אלי גורדון: זאת הייתה הכוונה.
<זמר בלונדהיים: פשוט לא רצינו לעגן את זה בחוק.
אלי אלאלוף: לדעתי ניהול סיכונים, זה מושג שלא מתאים כאן.
<זאב שמואל פרידמן: אני רוצה לשאול שאלה.
<זאב שמואל פרידמן: רק לאחרונה פורסם שהגיעו מתורכיה ביצים שנפסלו על ידי משרד הבריאות.
<אלי גורדון: חקלאות.
<זאב שמואל פרידמן: לא משנה.
<זאב שמואל פרידמן: כמשל.
<זאב שמואל פרידמן: האם זה לא חשוב ולא רלוונטי לציבור שחברה מסוימת הביאה את הסחורה הזאת?
<זאב שמואל פרידמן: הדוח לא נוקב בשמות.
אלי אלאלוף: בדוח המידי, בפרסום הראשון שעושה השירות, לא כתוב מי זה?
<ירון לוינסון: לא.
<ירון לוינסון: אנחנו רוצים שיהיה כתוב.
<אלי גורדון: אני רוצה להבהיר כמה נקודות.
<אלי גורדון: זה לא מדויק.
<אלי גורדון: ברגע שחברה עושה ריקול לצורך הדוגמה, החברה מפרסמת.
<אלי גורדון: ברור שכל פעם שקיים ריקול ויוצאת הודעה, יש הודעה והיא מתפרסמת בזמן הנכון, במקום הנכון ובהתאם לנהלים.
<אלי גורדון: בואו נפריד כדי שכבר עכשיו נתאם ציפיות לעתיד.
<אלי גורדון: אין כוונה באותו דוח אחר כך לחזור עוד פעם על כל אירועי הריקול שהיו.
<אלי גורדון: מה שאנחנו כן רואים לנגד עינינו זה שבאותו דוח יהיה ריכוז של מספר ריקולים שהיו במהלך כל השנה.
<אלי גורדון: כמה החזרות של משלוחים היו במהלך שנה, בכמה מוצרים נמצאו ליקויים.
<אלי גורדון: דוח פעילות.
<אלי גורדון: כך זה אמור לעבוד ואנחנו מאמינים שאת הדרך הנכונה.
<אלי גורדון: אם אתם רואים לנגד עיניכם משהו שעל כל פעילות אחר כך יהיה עוד זום אין – שם החברה, מוצר וכולי – אני חושב שאנחנו נחטיא את המטרה כי בסופו של דבר המטרה היא לראות האם הפיקוח יעיל או לא, האם הוא התמקד בנקודות נכונות או לא, כי כל תוצרי הפיקוח האלה משרתים קודם כל את שירות המזון לצורך קביעת מדיניות פיקוח לשנה הבאה.
<אלי גורדון: כך אנחנו יודעים לעבוד.
<אלי גורדון: נשמח אם ילמדו אותנו לעבוד אחרת אבל זאת הדרך של העבודה שהיא מקובלת ולפחות ידועה בכל העולם ומקובלת גם עלינו ואנחנו מיישמים אותה היום ורוצים עוד לשפר אותה.
<אלי גורדון: אם כאן נתחיל לפרש כל דבר ודבר בסעיף שמחייב אותנו - דרך אגב, אף אחד לא ביקש אלא אנחנו רשמנו את הסעיף ביוזמתנו – לדעתי לא.
אלי אלאלוף: נסתפק בהודעה עם התיקון.
אלי אלאלוף: ההודעה רשומה בפרוטוקול.
<נעה בן שבת: אם כן, אנחנו לא משנים את נוסח הסעיף.
<זמר בלונדהיים: רק מורידים את ניהול הסיכונים.
<זאב שמואל פרידמן: אדוני, המשמעות היא שהציבור לא יודע מי עובר על החוק.
<זמר בלונדהיים: לא, זאת לא בהכרח המשמעות.
<זאב שמואל פרידמן: היא לא בהכרח אבל זאת התוצאה המעשית.
<זאב שמואל פרידמן: שנה אחר אי אפשר להשוות.
אלי אלאלוף: תנו לנו לחיות עם זה בשלב זה ונשקול בהמשך.
<נעה בן שבת: 329א.
<נעה בן שבת: דיווח לוועדה השר ידווח לוועדה אחת לכל כנס של הכנסת על התקדמות ביישום הוראות פרק זה.
<נעה בן שבת: אתם רוצים שזה יהיה בתקופה של חמש שנים ממועד פרסומו של חוק זה?
אלי אלאלוף: מי מדווח?
<נעה בן שבת: שר הבריאות.
אלי אלאלוף: שר הבריאות בלבד?
<זמר בלונדהיים: חמש שנים, אחת לכנס.
אלי אלאלוף: פעמיים בשנה, לפחות.
אלי אלאלוף: אני הייתי מוסיף את המילה לפחות.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לומר אחת לשישה חודשים.
אלי אלאלוף: השר יכול אבל אפשר לקיים דיונים גם ללא נוכחותו.
<נעה בן שבת: זה בוודאי.
<נעה בן שבת: השאלה אם אפשר לעשות דיון יזום בנושא הזה.
<נעה בן שבת: השאלה אם נאמר אחת לשישה חודשים לפחות.
<זמר בלונדהיים: זאת פשוט חובת דיווח יחסית בתדירות גבוהה.
<זמר בלונדהיים: לפעמים לא בהכרח אחרי שלוש-ארבע שנים זה מעניין את יושב ראש הוועדה ואנחנו עדיין חייבים.
אלי אלאלוף: לכן הגבלנו לחמש שנים.
<זמר בלונדהיים: השאלה היא – ותחליטו כפי שתרצו - אם לא לקבוע את זה אחת לשנה ולפרוטוקול נאמר שאין לנו בעיה שזה יהיה פעמיים בשנה ואז זה משאיר גמישות.
אלי אלאלוף: אני התחייבתי בכל מיני פורומים ובכל מיני הזדמנויות ואני רוצה לעמוד בזה.
אלי אלאלוף: באישור השרים.
<זאב שמואל פרידמן: אדוני היושב ראש, הלשון שמופיעה כאן היא לדווח על התקדמות ביישום הוראות פרק זה.
<זאב שמואל פרידמן: הוא לא מדבר על התוצאות או על השגת היעדים ואני חושב שזה הדבר החשוב ביותר.
<זאב שמואל פרידמן: זה דבר שהוא עוד יותר חשוב מאשר התקדמות בחוק.
<זאב שמואל פרידמן: זאת אומרת, אם אנחנו אומרים שאנחנו רוצים שהחוק הזה ישיג הוזלה במחיר לצרכן, אם אנחנו רוצים שזה יגביר את הבטיחות, אנחנו צריכים שהשר ידווח לוועדה איך הוזל, שיציג מספרים שמראים שאכן הוזל משהו לצרכן.
אלי אלאלוף: הוא בא לתת דיווח על החוק ועל היישום.
<זאב שמואל פרידמן: על היישום של החוק ולא על התוצאות שלו.
אלי אלאלוף: עשינו את החוק הזה כדי להוזיל את יוקר המחיה, רפורמה בבריאות הציבור וכולי.
<זאב שמואל פרידמן: אם יהיה כתוב התקדמות בהשגת יעדי החוק, זה בסדר גמור מבחינתי.
<נעה בן שבת: העניין הוא שאנחנו כרגע מיישמים, והכוונה היא לראות איזה תקנות הותקנו, מה הותקן ומה לא הותקן, איזה נהלים נקבעו, האם נקבעו נהלים.
<נעה בן שבת: זה לא קשור ליעדי החוק.
<נעה בן שבת: יעדי החוק הם יעדים כלליים והם לא לחמש שנים בלבד.
<נעה בן שבת: לשם כך היה צריך לעשות דיווח מכאן ואילך.
<זאב שמואל פרידמן: אני חוזר בי ואני מציע לאדוני היושב ראש לקבוע גם סעיף אומר שלפחות לטווח של זמן מסוים ידווחו גם על התקדמות ביעדים.
אלי אלאלוף: כמה זמן מסוים?
<אלי גורדון: ברשותך, אני רוצה לשאול שאלה.
<אלי גורדון: אני רוצה להבין איך אני אמור אחר כך לדווח על הוזלת מחירים.
אלי אלאלוף: לשם כך יש מערכת.
<אלי גורדון: אבל החוק מדבר על מנהל שירות המזון.
<אלי גורדון: איזה דיווח אני אתן?
אלי אלאלוף: קח מערכות אחרות.
אלי אלאלוף: הוכחתם בחוק הזה שיתוף פעולה אדיר עם כל המערכות.
אלי אלאלוף: תמשיכו לשתף פעולה ביניכם.
אלי אלאלוף: החוק הזה הוא לא אחריות של אדם אחד, עם כל ההערכה שאתה יודע שיש לי אליך.
<אלי גורדון: רק שלא יבקשו ממני מה שאני לא יכול לתת.
אלי אלאלוף: אלה מערכות.
אלי אלאלוף: יש לך מספיק כלים.
<נעה בן שבת: 330.
<נעה בן שבת: אגרות מבקש רישיון ייצור, רישיון הובלה, רישיון אחסנה, אישור ייצור נאות או תעודות ואישורים לעניין ייצוא ישלם אגרות כמפורט בתוספת התשיעית.
<נעה בן שבת: יש לכם שינויים בתוספת התשיעית?
<זמר בלונדהיים: היא עדיין לא מלאה.
אלי אלאלוף: נשאיר אותה עד שנקבל את התוספת.
<נעה בן שבת: יש לנו סעיפים אחרים שבהם נקבעות אגרות כמו למשל האגרה לאישור שחרור מזון רגיל שקבועה כבר בסעיף 117 ואגרה בעד הצהרה לייבוא מזון רגיל שקבועה בחוק.
<נעה בן שבת: כמובן האגרות של הפיקוח הווטרינרי שגם הן קבועות בנוסח החוק.
<נעה בן שבת: (5) השר באישור הוועדה, רשאי לקבוע אגרות בעד שירות הניתן לפי פרק זה והוראות לעדכונן, לרבות לעניין מתן רישיונות, היתרים, תעודות ואישורים, ובכלל זה אישורי מעבדות, ובעד בקשות למתן שירות כאמור, שנקבעו לפי פרק זה.
<נעה בן שבת: זה סעיף כללי שהועבר לכאן מסעיף 27.
<נעה בן שבת: זה היה קודם בסעיף 27 והועבר לכאן כדי שיהיה סעיף מרוכז בנושא האגרות.
<נעה בן שבת: השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע אגרות נוספות, לשנות אגרות ולקבוע תנאים לפטור או הנחה מאגרה.
<נעה בן שבת: סכומי האגרות המפורטים בפרק זה יעודכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש הידוע באותו מועד לעומת המדד הבסיסי.
<נעה בן שבת: הסכומים האמורים יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים.
<נעה בן שבת: לעניין זה - "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<נעה בן שבת: "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.
<נעה בן שבת: "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
<רז הילמן: לגבי המכפלה של עשרה שקלים, אנחנו חוששים שעלול לייצר העלאה גבוהה שאולי לא רצו להשיג כאן.
<רז הילמן: בעצם האגרות, לפחות בייבוא, הן אגרות מאוד מאוד תכופות.
<רז הילמן: בכל משלוח מזון שמגיע לישראל משלמים אגרה.
<רז הילמן: בכל הצהרה למזון רגיל שאתה רוצה לרשום, אתה משלם אגרה.
<רז הילמן: בכל אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש, אתה משלם אגרה.
<רז הילמן: אני חושב שנכון להשאיר את זה בלי המנגנון של העיגול האוטומטי.
<זמר בלונדהיים: המנגנון של העיגול האוטומטי, חמישים אחוזים מהזמן פועל לטובתכם וחמישים אחוזים מהזמן - לא.
<זמר בלונדהיים: אני לא כל כך מבין את ההערה הזאת.
<זמר בלונדהיים: אם הסכום הוא 380, אז העדכון מעלה אותו ל-383, זה נשאר 380.
<זמר בלונדהיים: אז זה טוב לכם.
<זמר בלונדהיים: אם זה היה קצת יותר, זה היה 386, יהיה 390.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא להתעסק בסכומים עגולים.
<זמר בלונדהיים: זה כל הסיפור.
<רז הילמן: למה זה משנה?
<זמר בלונדהיים: זה לא כל כך משנה.
אלי אלאלוף: בואו נבטל את העיגול הזה.
אלי אלאלוף: זה חשוב להם.
<זמר בלונדהיים: בפעם הבאה כשזה יעלה את האגרה, שלא יבואו אלי.
<רוית ארבל: מבטלים את העיגול או מבטלים את ההצמדה?
<נעה בן שבת: מבטלים את העיגול, לא למעלה ולא למטה.
<רוית ארבל: אבל למען שיקולי רוחב, חייבים - - -
<זמר בלונדהיים: ידעתי שתגיע ההערה הזאת.
<זמר בלונדהיים: ידעתי שאם נגיד כאן שנבטל את העיגול, יבטלו גם בעיצומים.
<זמר בלונדהיים: לכן אני מציע להחזיר.
אלי אלאלוף: כאן נבטל ושם לא.
<רוית ארבל: שיקולי רוחב.
אלי אלאלוף: רז, קיבלת מה שרצית.
<זמר בלונדהיים: אני לא בטוח שהוא קיבל.
<זמר בלונדהיים: המדדים בישראל נמוכים.
<רז הילמן: זמר צודק.
<זמר בלונדהיים: בבקשה, הוא חוזר בו.
<רז הילמן: אני לא חוזר בי.
<רז הילמן: זה הימור ואני לא רוצה הימור.
<זמר בלונדהיים: אני רק אומר לך שהמדדים בישראל הם נמוכים והסכומים הם נמוכים.
<זמר בלונדהיים: ברוב הפעמים זה חסרון בדבר הזה.
<נעה בן שבת: האגרה בעד הגשת בקשה או מסירת הצהרה תשולם עם הגשת הבקשה או עם מסירת ההצהרה, לפי העניין.
<נעה בן שבת: האגרה בעד תעודה תשולם כתנאי לקבלתה.
<נעה בן שבת: יש לנו גם הוראות כאשר במהלך החקיקה היו כמה מקומות שאמרו שתשלום האגרה, למשל ביבוא, מהווה תנאי לקבלת האישור אבל כאן יש עוד חיזוק לדבר הזה.
<נעה בן שבת: יכול להיות שברמת הנוסח נוריד או כאן או שם אבל בכל מקרה העיקרון ברור.
<נעה בן שבת: על גביית אגרות לפי פרק זה, למעט גבייה כאמור בסעיף 245 תחול פקודת המסים (גבייה).
<נעה בן שבת: קודם אמרנו שכאשר אנחנו גובים עיצומים כספיים, הם נגבים לפי חוק המרכז לגביית קנסות אבל האגרות לפי חוק זה נגבות לפי פקודת המסים (גבייה).
<נעה בן שבת: למעט הגבייה לפי סעיף 245, אלה אותן אגרות שנגבות למשרד הבריאות בפיקוח הווטרינרי.
<ענת מימון: 245(ג).
<נעה בן שבת: אי תחולה פרק זה והתקנות לפיו לא יחולו על ייצור מזון, ייבואו, ייצואו או מכירתו, אם עושה זאת אדם לצרכיו המשפחתיים או הפרטיים, למעט ההגבלה על ייבוא כאמור בסעיף 81.
<נעה בן שבת: הסעיף מבהיר את העיקרון שאין תחולה על פעילות שעושה אדם לצרכיו הפרטיים או המשפחתיים.
<נעה בן שבת: הסברנו שאני מתפרנס לצרכי משפחתי אלא ממש מה שאני עושה – חלוקת מזון, הכנת מזון – בחוק המשפחה.
<נעה בן שבת: תחולה על המדינה פרק זה חל על המדינה.
<נעה בן שבת: כבר עסקנו בסעיף 333 אבל היה בו איזשהו עניין ואנחנו רוצים לקרוא את הנוסח המתוקן.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות סעיפים 236 עד 240, 274 עד 282 – הכוונה להוראות שנמצאות בסימן ט' ובסימן משנה ב' לתת סימן ה' שבפרק ח' לגבי הפיקוח הווטרינרי - לא יחולו לגבי מזון המיוצר, מסופק או מוגש בגוף ביטחוני וגוף ביטחוני יקבע הוראות בדבר פיקוח ואכיפה בגוף הביטחוני.
<נעה בן שבת: ואולם השר הממונה, בהסכמת השר, רשאי לקבוע, בצו, כי הוראות סעיפים אלה, כולן או חלקן, יחולו על גוף מהגופים הביטחוניים, ככל שייקבע כאמור.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שלא יהיו מפקחים של שירות המזון או כל הגורמים האחרים שמפקחים שייכנסו לעשות פיקוח בגוף ביטחוני.
<נעה בן שבת: גוף ביטחוני יקבע הוראות בדבר האכיפה אצלו.
<נעה בן שבת: השר יכול לקבוע שלגבי גופים ביטחוניים מסוימים בכל זאת תהיה אכיפה.
אלי אלאלוף: למה גוף ביטחוני ביחיד ולא ברבים?
<נעה בן שבת: כי יש לנו אחר כך הגדרה של גוף ביטחוני והיא כוללת כמה גופים ביטחוניים.
אלי אלאלוף: כל הגופים?
<נעה בן שבת: כל הגופים הרלוונטיים.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) יש עוד תוספת.
<נעה בן שבת: בנוהל כאמור בסעיף קטן (א) – בנוהל שקובע הוראות כל הפרק הזה לגבי גופים ביטחוניים - ייקבעו, בין השאר, דרך הטיפול במקרים שבהם התעורר חשד לביצוע עבירה על הוראות פרק זה ואופן הדיווח על עבירה כאמור לגורם המוסמך על פי דין לנהל חקירות ביחס לגוף הביטחוני.
<נעה בן שבת: בנוהל תהיה הוראה מיוחדת איך בודקים, איך מטפלים במצב של חשד, איך חוקרים אותו וכולי.
<נעה בן שבת: כל ההוראות האלה יהיו קבועות באותו נוהל.
<נעה בן שבת: גוף ביטחוני ימסור למנהל שירות המזון דיווח על אירוע בריאותי חמור הקשור במזון בכפוף לכללי אבחת מידע, בהתאם להוראות שבנוהל שקיבע השר, בהסכמת השר הממונה.
<נעה בן שבת: בסעיף זה - "גוף ביטחוני" – אחד מהגופים המנויים בהגדרה "מערכת הביטחון".
<נעה בן שבת: "השר הממונה" ו"מערכת הביטחון" – כהגדרתם בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א-2011.
<נעה בן שבת: שם מנויים כל הגופים הרלוונטיים.
אלי אלאלוף: והמשרדים המתאימים.
<נעה בן שבת: המשרדים המתאימים וכל הגופים.
<זמר בלונדהיים: השר הממונה על הגוף.
<נעה בן שבת: הייתה כאן המקבילה של אלי בצבא והיא הסבירה שהיא מפקחת.
<זמר בלונדהיים: יש להם מנגנון פיקוח פנימי מפוקח שהוא בעצם ההצדקה להסדר כזה.
אלי אלאלוף: הם הופיעו בפני הוועדה ואמרו את זה.
<נעה בן שבת: 334.
<נעה בן שבת: תחילה והוראות מעב תחילתו של פרק זה – צריך להחזיר את המלים למעט האמור בסעיף קטן (ב) - בתום שנה מיום פרסומו ברשומות (להלן – יום התחילה) ואולם – המשמעות היא שהתחילה באופן כללי היא בתוך שנה מיום הפרסום.
<נעה בן שבת: כאן הייתה הודעה של השרים שהתחילה תהיה בתוך פרק זמן שהוא קצר משנה, בתוך שישה חודשים.
<נעה בן שבת: השאלה מה הוועדה מחליטה.
<נעה בן שבת: בסופו של דבר הסמכות היא סמכות של הוועדה והיא זאת שצריכה להחליט בנושא.
אלי אלאלוף: חברים, אפשר לקבל תגובות משרד הבריאות?
אלי אלאלוף: השר שלך נתן הוראה להיות מוכנים תוך שישה חודשים.
אלי אלאלוף: מה אתה אומר?
<אלי גורדון: אני אמרתי כבר ביום חמישי.
אלי אלאלוף: אני רוצה את זה לפרוטוקול.
<אלי גורדון: אנחנו כן נעשה מאמץ להתכנס ללוחות זמנים שנקבעו.
אלי אלאלוף: ברשותך, אני אציע.
אלי אלאלוף: אנחנו נעשה הכול לשישה חודשים ואם לא, תבואו לבקש אישור להאריך את התקופה.
<נעה בן שבת: המשמעות היא שתחילתו של החוק הזה שישה חודשים מיום פרסומו.
<זמר בלונדהיים: השר רשאי בצו לדחות בחצי שנה נוספת באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: אנחנו לא עושים הוראות דחייה כי המשמעות היא שאין ודאות לגבי מועד התחילה.
<נעה בן שבת: מועד התחילה של חוק הוא נושא שהוא בסמכות הכנסת.
אלי אלאלוף: התקופה של היישום, במקום שישה חודשים, יכול להיות עד שנה.
אלי אלאלוף: אני לא נוגע בתחילה.
אלי אלאלוף: תחילה זה חד משמעי.
אלי אלאלוף: הכנסת תקבע.
אלי אלאלוף: התחילה, שישה חודשים.
אלי אלאלוף: אם רואים שזה לא הולך, השר רשאי לבוא ולבקש הארכה.
<זמר בלונדהיים: אפשר לומר ובלבד שצו כאמור יאושר עד שלושה חודשים לפני מועד התחילה ואז זה לא יהיה שבוע לפני ואתה פתאום מוצא את עצמך עם חוק כזה.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו נבדוק אם יש תקדימים שאפשר להסתמך עליהם, אבל לפי מיטב הבנתי זה לא נכון להשאיר את מועד התחילה שהכנסת מאפשרת לשרים לקבוע את מועדי התחילה בחקיקת משנה.
אלי אלאלוף: אמרתי שבמועד התחילה לא נוגעים.
<זמר בלונדהיים: גם כשזה באישור ועדה ותחום בזמן לעוד חצי שנה נוספת?
<זמר בלונדהיים: כלומר, לא הייתי משאיר את זה פתוח לחלוטין אבל כשהכנסת בעצם תוחמת את שיקול הדעת ואומרת באישור ועדה?
<זמר בלונדהיים: יש לי איזה זיכרון שיש תקדים לזה.
<נעה בן שבת: אפשר להביא הצעת חוק ולהודיע על הארכה.
<נעה בן שבת: לעשות תיקון של מועד התחילה אבל בהצעת חוק.
אלי אלאלוף: אבל את מועד התחילה אנחנו לא מתקנים עכשיו.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים שיש להם שישה חודשים.
אלי אלאלוף: מועד התחילה כפי שייקבע על ידי הכנסת.
אלי אלאלוף: באמצע הדרך רואים שזה לא הולך, מותר להם לבוא ולבקש הארכה.
<נעה בן שבת: הבעיה היא שהכנסת מחוקקת והקביעה מתי ייכנס החוק הזה לתוקף, מתי תיכנס ההוראה לתוקף, היא תלויה בגורם אחר.
<נעה בן שבת: המצב הזה הוא בעייתי.
אלי אלאלוף: למה היא תלויה בגורם אחר?
<נעה בן שבת: כי השר מחליט שהוא מאריך את זה.
<נעה בן שבת: שהוא דוחה את זה בחצי שנה.
אלי אלאלוף: מאריך, זה לא במקום ההתחלה.
אלי אלאלוף: הכנסת סוברנית לקבוע את ההתחלה ואלה שישה חודשים.
אלי אלאלוף: אם לא הולך, היא רוצה שתהיה סמכות לוועדה והוועדה תאשר עוד שישה חודשים.
<נעה בן שבת: אדוני, אני מציעה, אם אפשר בבקשה לבקש שנחזור בסעיף הזה להוראה הזאת של השנה.
אלי אלאלוף: תבדקו את האפשרות הזאת.
<נעה בן שבת: מבחינתנו זה דבר שהוא בלתי אפשרי אבל אנחנו נבקש לבדוק.
אלי אלאלוף: מבחינת הנהלים?
<נעה בן שבת: מבחינת איך שהחקיקה מתנהלת.
<נעה בן שבת: הכנסת היא זאת שקובעת את מועדי התחילה של החוק.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים אותו הדבר.
אלי אלאלוף: גם לגבי הסיום אני לא מתווכח.
אלי אלאלוף: זאת הזדמנות להזמין את השר לדווח למה זה לא קרה וכולי ולהאריך את התקופה.
<נעה בן שבת: אבל אדוני, יכול להיות שזה יהפוך דבר חקיקה של הכנסת לאות מתה, לעוד שישה חודשים.
<נעה בן שבת: אתם התכוונתם שזה ייכנס לתוקף עוד שישה חודשים והשר מחליט שזה לא ייכנס לתוקף תוך שישה חודשים וזה משאיר את ההחלטה בידי השרים ולא בידי הכנסת שהיא זאת שמחליטה.
<זמר בלונדהיים: אני חייב להגיד שלא בדיוק הבנתי.
<זמר בלונדהיים: אם זה באישור ועדה, איך זה משאיר את ההחלטה בידי השרים?
<ענת מימון: השר יוזם את ההארכה.
<זמר בלונדהיים: אין בעיה, אבל הכנסת תחמה את זה.
<זמר בלונדהיים: היא תחמה, אפשרה ואמרה לו לבוא אליה.
<זמר בלונדהיים: לכן, אם הוא בא אלי ואני לא מאשר את זה, זה לא יהיה.
<זמר בלונדהיים: כלומר, זה לא השר לבד יחליט פתאום עכשיו שזה נדחה בשנה.
<זמר בלונדהיים: אם יושב ראש הוועדה לא יאשר, הוא לא יאשר ויום התחילה יישאר כמו שהוא.
<נעה בן שבת: יש כאן גורם נוסף שהוא מביא בחשבון, את אישור הוועדה.
<זמר בלונדהיים: את זה הוא אמר מראש.
<זמר בלונדהיים: הוא אמר שיבוא אליו ויקבל אישור.
אלי אלאלוף: אמרתי מראש.
אלי אלאלוף: זאת הזדמנות שהוא יבוא לכאן.
<זמר בלונדהיים: השר לבד, אני מסכים שזה לא אפשרי.
אלי אלאלוף: אם תרגישו יותר נוח לבדוק, תעשו את הבדיקה.
<נעה בן שבת: אדוני, יכול להיות שאחרי בדיקה נחזור עם אותה עמדה.
אלי אלאלוף: אם לא תהיה ברירה, לא תהיה ברירה.
אלי אלאלוף: אני יודע להיות ממושמע.
<ענת מימון: חצי שנה ואפשרות הארכה בחצי שנה נוספת?
<זמר בלונדהיים: באישור ועדה.
אלי אלאלוף: באישור ועדה.
<זמר בלונדהיים: חצי שנה נוספת.
<זמר בלונדהיים: אין כוונה לאף אחד להאריך את זה ביותר משנה.
<זמר בלונדהיים: זה היה המועד המקורי.
<זמר בלונדהיים: אם זה נופל, זה אומר שהחוק נכנס לתוקף ופשוט אין אפשרות לדחות.
<זמר בלונדהיים: זה לא פוגע בכם.
<אבשלום דולב: יכול להיות שהתקנות לא אושרו והתקנות צריכות להיות בוועדה והוועדה לא התכנסה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו חושבים אופטימי.
<זאב שמואל פרידמן: זמר, במקרה של הארכה, אתה צריך לפחות למסור הודעה מראש.
<זמר בלונדהיים: אמרתי מראש.
אלי אלאלוף: בואו נשאיר את כל ההיבטים האלה.
<זמר בלונדהיים: נבדוק את זה ברמה העקרונית ואז נעשה בדיקה של ההסדר.
אלי אלאלוף: תבדקו ותחזרו.
אלי אלאלוף: מה שתסכמו, יהיה מקובל עלינו.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב)(1), (2) ו-(3) הוכנסו וכולם נוגעים לנושא של פרק הפיקוח הווטרינרי ואני מציעה שנדלג עליהם.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (א) -
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 37, לעניין ייחוס סגולה של חיזוק הגוף או אחד מאיבריו או מערכותיו, יחולו מתום שישה חודשים מיום התחילה.
<רוית ארבל: זה כבר לא סעיף 37.
<רוית ארבל: סעיף 37 זה פג תוקף, אם אני זוכרת נכון.
<נעה בן שבת: סעיף 38.
<רז הילמן: אלי, בחצי שנה אתם תספיקו לעשות את התקנות?
אלי אלאלוף: אני מציע שלא תכבידו יותר מדי על אלי גם בתשובות.
אלי אלאלוף: ברור שהוא יצטרך להקים צוותי משנה וכולי.
אלי אלאלוף: קח לך מהנדס תעשייה וניהול ותן לו את כל המשימות.
<אלי גורדון: אם יורשה לי.
<אלי גורדון: אם המתווה יהיה של חצי שנה, לאורך כל הדרך, כל מיני תאריכי יעד שנקבעו בחוק עצמו, דוגמת תקנות לאיסור ייחוס סגולות תוך 18 חודשים מיום הפרסום, יתכן מאוד שנצטרך לתעדף אותן.
<אלי גורדון: ברגע שתהיה החלטה, אנחנו נעשה.
<רז הילמן: אני מציע, כדי לפשט את זה, לכתוב שהסעיף שמתייחס לחיזוק ייכנס לתוקף עת ייכנסו לתוקף התקנות שאמורות להסדיר את הנושא הזה.
<אלי גורדון: שמענו את ההצעה שלך ואנחנו גם יודעים מה המטרה שלה.
אלי אלאלוף: אתה מרמז על כך שאין כאן כנות?
<רז הילמן: הוא לא רומז לזה.
<רז הילמן: הוא רומז לכך שאני רוצה שהתקנות האלה כבר יקרו.
<רז הילמן: זה הכול.
אלי אלאלוף: אני מאוד מאמין בדברים של רז.
אלי אלאלוף: שלא יהיו ספקות.
<אלי גורדון: אתה מדבר על החיזוק?
<אלי גורדון: יש איסור ופטור עד להתקנת התקנות.
<אלי גורדון: לכן אמרתי שאני לא רוצה כרגע פרטני.
אלי אלאלוף: אמרת שמחר תביא לנו את זה.
<אלי גורדון: נחליט אם אלה שישה חודשים או שנה - בהתאם לזה נשנה את כל המועדים.
<זמר בלונדהיים: כדי לא לחזור לזה, אפשר לומר 18 חודשים מיום הפרסום ואז זה לא משנה למועד התחולה כי בכל מקרה שנה וחצי וסיימנו את הסעיף ולא צריך לחזור אליו.
<נופר טל: ממועד הפרסום, זה מצוין.
אלי אלאלוף: אלי, זה מקובל?
<נעה בן שבת: הוראות סימן י"א יחולו ביום תחילתן של תקנות שהותקנו לפי סעיף 294(ב).
<נעה בן שבת: הוראות אותו סימן יחולו על ההפרה שנעשתה במועד תחילתן ואילך.
<זמר בלונדהיים: לקחת את זה משם.
<נעה בן שבת: לקחנו את זה מסעיף 312.
<נעה בן שבת: הסימן הזה הוא סימן העיצומים הכספיים והתקנות שמדובר בהן הן תקנות ההפחתה.
<נופר טל: בסרגל הכרונולוגי, מתי זה הולך לקרות?
<נופר טל: תקנות ההפחתה.
<זמר בלונדהיים: מן הסתם לרגולטור יש אינטרס שיהיו לו סמכויות להטיל עיצומים כספיים.
<זמר בלונדהיים: בלי זה אי אפשר להטיל עיצום כספי.
<נופר טל: אני רוצה לדעת מתי זה ייכנס כדי להיערך.
<נעה בן שבת: אתם מבקשים שעד אז תהיה לכם סמכות להטיל קנסות לפי הפקודה?
<נעה בן שבת: יש לכם סמכות כי הפקודה תהיה מוחלפת רק אז.
<זמר בלונדהיים: זה בעצם אומר שהסעיף הפלילי בפקודה - - -
<ענת מימון: לא בהכרח יהיה במועד שהפקודה עדיין תהיה בתוקף.
<זמר בלונדהיים: אין בעיה בהוראת התחולה להחיות את זה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו אומרים שסעיף העונשין בפקודה ימשיך לחול עד להתקנת התקנות.
<נעה בן שבת: זה דבר מאוד משמעותי שצריך לומר.
<נעה בן שבת: אנחנו עשינו הוראות לגבי עיצום כספי ועכשיו אתם מדברים בעונשין.
<נעה בן שבת: לא דחינו את תחולתו של פרק העונשין.
<נעה בן שבת: אתם מדברים עכשיו על קנסות שהם קנסות מינהליים.
<זמר בלונדהיים: נבדוק איך לעשות את זה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שהאכיפה המינהלית תישאר בתוקף עד שיהיה הסדר אכיפה מינהלי חלופי.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נבדוק איך לעשות את זה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שצריך יהיה לעשות על העבירות החדשות, להטיל קנסות מינהליים כעבירות מינהליות.
<נעה בן שבת: אני חושבת שלא צריך הוראה כזאת.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נוודא את זה.
<זמר בלונדהיים: יכול להיות אולי לא צריך.
<זמר בלונדהיים: תמונת המראה היא שאנחנו אומרים שעד שייקבעו תקנות הפחתה, הסדר העיצומים לא ייכנס לתוקף היא שעד שהסדר העיצומים ייכנס לתוקף, הקנסות המינהליים שקיימים היום ימשיכו להיות כדי שלא נישאר בלי אכיפה.
<זמר בלונדהיים: זה מה שאמרנו.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שנדלג על הפסקאות הבאות כי זה שייך לפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: רישיון שניתן לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ"א-1960, שהיה תקף ביום התחילה יראוהו כאילו ניתן לפי סעיף 55 לחוק זה, לתקופה של שנתיים ממועד פקיעת הרישיון האמור.
<נעה בן שבת: כאן מדובר על מה שהיום המקדים של רישיון הייצור והוא יהיה תקף לשנתיים מיום פקיעת הרישיון.
<נעה בן שבת: הוראת סעיף 55(א)(3) לא תחול לגבי עבירות אשר בוצעו טרם יום פרסומו של חוק זה (להלן – יום הפרסום) בידי מי שהיה לו רישיון לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו) התשכ"א-1960, למשך תקופה של עשר שנים לפחות לפני יום הפרסום.
<זמר בלונדהיים: אני אסביר את הסעיף.
<זמר בלונדהיים: הסעיף הזה בעצם בא להגיד שעד היום לא הייתה דרישה שלא יהיה ליצרן עבר פלילי.
<זמר בלונדהיים: אנחנו קובעים עכשיו את העבר הפלילי.
<זמר בלונדהיים: אז לפי חוק חופש העיסוק לפעמים נתקלים בבעיה במישהו שכבר יש לו רישיון יצרן 15 שנים, יש לו בעברו אי שם איזו עבירה פלילית שעוד לא נמחקה ואז בעצם פתאום הוא לא יוכל להיות יותר יצרן.
<זמר בלונדהיים: הרעיון הוא לומר, כדי להגן על מי שעסק בתחום והיה בסדר כמובן כי אחרת היו שוללים לו את הרישיון מסיבות אחרות, מי שעסק בתחום עשר שנים לפחות ולא ראו לנכון לשלול לו את הרישיון, כנראה שאפשר להתעלם מעברו הפלילי ולהמשיך הלאה.
אלי אלאלוף: מישהו שהיה לו עבר פלילי לא יכול להיות יצרן?
<נעה בן שבת: הוא יכול.
<נעה בן שבת: בוודאי שהוא יכול.
<זמר בלונדהיים: קודם כל, זה תלוי מאוד איזה עבר פלילי היה לו.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מדברים אך ורק על עבירות שקשורות לתחום המזון וכולי.
<זמר בלונדהיים: שנית, יש עבירות נמחקות לפי חוק המרשם וכולי.
<זמר בלונדהיים: בין לבין יש לפעמים קבוצות.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא לא לגרום למישהו שיש לו איזו עבירה לפני 12 שנים ועכשיו פתאום להוציא אותו מהתחום בבת אחת.
<נעה בן שבת: זה הכול שיקול דעת של נותן הרישיון לדעת לפי המהות של העבירה, הנסיבות שלה, החומרה שלה וכולי.
<נעה בן שבת: אני חושבת שעדיף לומר למשך תקופה של עשר שנים ולא למשך תקופה של עשר שנים לפחות לפני יום הפרסום.
<נעה בן שבת: מי שהיה רשום בשירות המזון הארצי כיבואן, ערב יום התחילה, יראו אותו כאילו נרשם לפי סעיף 140.
<נעה בן שבת: ההוראה הזאת לא מוגבלת בזמן.