GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יגאל וינר: אני רק מבקש הערה אחת כללית, ברשותך.
אלי אלאלוף: לא קיבלת רשות.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים שיהיה דיון כללי, נתאם את זה מראש.
אלי אלאלוף: כרגע אני לא בעד.
<יגאל וינר: בסדר.
<יגאל וינר: אני מבקש לתאם את הדיון הכללי.
מירב בן ארי: כבר היה דיון כללי.
אלי אלאלוף: כרגע אני מבקש התייחסות לסעיף.
מירב בן ארי: לפני שבועיים היה דיון כללי.
אלי אלאלוף: אפשר לחזור לדיון כללי אבל לא כרגע.
<יגאל וינר: למחיקת המילה חברה אליה התייחסו כרגע.
<יגאל וינר: זה בדיוק חלק מהדיון על מהות השירות האזרחי הלאומי.
<יגאל וינר: הקהילה היא קהילה כמו הרבה קהילות אחרות שיכולה להיות קהילה רוסית, אתיופית, חילונית, ערבית וכולי.
<יגאל וינר: החברה, המרקם החברתי שהשירות האזרחי לאומי בא לאחות אותו ולתת אפשרות לאוכלוסיות מודרות ומוחלשות, לתת תמונה חדשה של חברה ישראלית בה כולם משתתפים בתוך התהליך הזה בהתנדבות, הוא מאוד משמעותי ולכן המילה חברה, מן הדין וראוי שהיא תישאר כחלק מהמטרות של החוק.
<ראובן גל: הייתי ראש מינהלת השירות האזרחי הראשון עת היא הוקמה.
<ראובן גל: אני מצטרף להערה של יגאל.
<ראובן גל: יש לי גם כמה הערות כלליות אבל אני מכבד את בקשתך אדוני היושב ראש.
<ראובן גל: השירות האזרחי הוא בעצם גוף ששייך לחברה האזרחית.
<ראובן גל: בגלל סיבות שונות – שאם תרצה, אני אפרט אותן – הוא מנוהל על ידי גופים ממשלתיים אבל במקור, כמו גם בארצות אחרות בעולם, הוא שייך לחברה האזרחית ואדוני מבין היטב מה פירוש המושג חברה אזרחית.
<ראובן גל: לכן להוריד את המילה שירות למען החברה בגוף שכל טבעו ומהותו הוא היותו גוף של החברה האזרחית, נראה בעיני בלתי הגיוני בעליל.
<איה דביר: משרד המשפטים.
<איה דביר: בניסוחו של החוק זאת בדיוק הייתה המחשבה.
<איה דביר: הבחנו בין שני סוגי שירות, שירות שניתן לחברה בכללותה ולקהילה הצרה שמתוכה מגיע אותו מתנדב שמבצע את השירות, אבל משנפתחה האפשרות לכנות את מסלול השירות מסלול שירות קהילתי, בשים לב לרצון לייצר כינוי נוסף שיהיה שונה מהשירות הלאומי של אוכלוסיות אחרות שלא מגיעות מהאוכלוסייה המסורתית שהחלה את תחום השירות הלאומי, נראה היה לנו שהמילה קהילתי משקפת את שתי המשמעויות, גם את הקהילה האזרחית כולה וגם את הקהילה הצרה שמתוכה מגיע המתנדב.
<איה דביר: אנחנו חוששים שהמינוח מסלול של שירות קהילתי ייתפס כמסלול שמשרת אך ורק את קהילת המוצא של המגזר מתוכו מגיע אותו משרת.
<איה דביר: זאת הסיבה שחשבנו שהמחיקה שמוצעת כאן היא נכונה.
<איה דביר: לא תהיה מחלוקת מהותית לגבי זה שהשירות אמור וצריך לשרת את הקהילה כולה אלא שלאט לאט מלאי השמות שיכולנו לנקוב בהם מצטמצם והתוצאה היא פרשנות לקויה למה הוא מסלול קהילתי.
<איה דביר: קהילה לעומת חברה, רק אז נובעת המשמעות הצרה יותר של מגזר קטן שמתוכו מגיע אותו מתנדב בשונה מהקהילה האזרחית כולה.
<איה דביר: כך לדעתנו המילה קהילה מסוגלת לקפל את שתי המשמעויות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הכוונה היא שהמחיקה של המילה חברה היא לא כדי להשמיט את החברה אלא כדי לזהות את החברה עם הקהילה כי הקהילה לא חייבת להיות קהילת מוצא אלא יכולה להיות גם קהילה בעיר, יכולה להיות גם קהילה במובן הזה שזאת קהילת האנשים עמם אדם חי.
<נעה בן שבת: הזכות לקהילתיות היום יכולה לדבר גם על קהילה סגורה אבל היא יכולה לדבר גם על דברים אחרים.
אלי אלאלוף: מי יזם את התיקון?
אלי אלאלוף: אנחנו יזמנו את התיקון, ישבנו עם הרשות ועם משרד המשפטים, ולדעתי גם האוצר היה בדיון הזה, בגלל המונחים.
מירב בן ארי: כמה זה קריטי הנושא הזה שעשר דקות אנחנו דנים עליו?
מירב בן ארי: אם זה לא קריטי, אני לא מצליחה להבין.
מירב בן ארי: זה קריטי?
אלי אלאלוף: זה אפילו מהותי ולא רק קריטי.
אלי אלאלוף: אלה קהילות שונות.
אלי אלאלוף: זה מהותי מאוד לעומת החברה שזה כללי.
אלי אלאלוף: בדרך כלל מדביקים בחיי היום יום שלנו קהילה לחלקים של החברה וזה אמור לשרת את החברה ולא חלקים ממנה.
אלי אלאלוף: אם היה כאן מומחה לשפה שהיה אומר לי שקהילה זה כללי כמו חברה, הייתי מתפשר.
אלי אלאלוף: אבל מההבנה הפשוטה שלי, חברה זה יותר כוללני מקהילה.
מירב בן ארי: אם כן, למה להוריד?
אלי אלאלוף: כך אני מבין.
מירב בן ארי: גם אני מבינה כך.
מירב בן ארי: אני לא מבינה למה צריך להוריד את זה.
<נעה בן שבת: אם זאת הפרשנות, אני שוב חוזרת ואומרת שאנחנו באנו לתיקון הזה מתוך אילוץ של נוסח.
<נעה בן שבת: לא התכוונו לשנות שום שינוי מהותי.
<נעה בן שבת: אם הפרשנות של חברי הכנסת כאן היא פרשנות שרואה בזה שינוי מהותי, ודאי שאפשר לחזור מזה.
<נעה בן שבת: נמצא פתרון לבעיות הניסוחיות בצורה אחרת.
<ניר שריג: אני הייתי הסגן של ראובן עת הקימו את מינהלת השירות האזרחי לאומי והיום אני פעיל בחברה האזרחית בתחומי יזמות חברתית שונים.
<ניר שריג: אני חושב שהמונח חברה אזרחית היא שבדיוק - כפי שמקובל בעולם - החברה האזרחית היא המונח המגשר בין הקהילה המקומית לבין המדינה.
<ניר שריג: כאשר משמיטים את המילה חברה, הייתי מוסיף אפילו חברה אזרחית אבל בוא נניח שמוותרים על המילה אזרחית, משמיטים כאן מהות בתוך הסיפור הזה.
<ניר שריג: זה לא איזה משהו טריביאלי ויש לזה משמעויות מעשיות גם בשלבים יותר מאוחרים מבחינת מי צריך להיות מעורב לגבי הפעילות החברתית או ההשפעות החברתיות שנובעות מהפעילות של השירות הלאומי.
<ניר שריג: זה בכלל לא משהו טריביאלי.
<נעה בן שבת: אדוני, אם רואים בזה משהו מהותי, לא הייתה שום כוונה לשנות שינוי מהותי אלא הייתה כוונה לפתור בעיית נוסח שנוצרה מכך שהשירות החברתי קיבל איזושהי תפנית בחוק שירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: אם יש חשש שהחברה נשמטה כאן, ודאי יש מקום להחזיר אותה.
<ידעיה לוין: מנכ"ל בת עמי.
<ידעיה לוין: אני רוצה לדבר לגבי הכותרת.
<ידעיה לוין: הצעת חוק שירות אזרחי.
<ידעיה לוין: החוק עבר גלגולים שונים.
<אמנון בארי סוליציאנו: מנהל שותף בקרן אברהם.
<אמנון בארי סוליציאנו: אני חושב שדווקא מתוך התפיסה של בניית אמון עם החברה הערבית, למונח קהילה יש כאן איזשהו יתרון קל על פני חברה וזה דווקא בגלל שהוא מרמז על האפשרות לשרת את הקהילה שלך, את המקום ממנו אתה מגיע.
<אמנון בארי סוליציאנו: יש כאן יתרון קל.
<אמנון בארי סוליציאנו: לא נהרגים על זה אבל אני חושב שזה דווקא משרת.
אלי אלאלוף: ההערה שלך דווקא מחזקת את מה שאני אומר.
אלי אלאלוף: אני רואה את הערבים משרתים את החברה כולה ולא את עצמם בלבד.
אלי אלאלוף: הגיע הזמן שנפתח את הראש גם לנושא הזה.
אלי אלאלוף: המנכ"ל, הסגן, אתם רוצים להתייחס?
אלי אלאלוף: אם אין התנגדות לנושא הזה, אני מעדיף להחזיר את זה ולומר חברה.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בחוק ששמונה שנים לא טופל.
אלי אלאלוף: ביקשנו להחזיר את המושג חברה ולא קהילה.
<קריאה: בנוסף לקהילה, חברה.
<קריאה: לא למחוק את המילה קהילה.
אלי אלאלוף: לא מוחקים.
<נעה בן שבת: זה מחזיר אותנו לשאלה הנוסחית.
<נעה בן שבת: האם אנחנו קוראים לשירות, אנחנו נראה בהמשך שקוראים לו שירות לאומי או לשירות קהילתי, למעשה זה היינו הך אבל השם הוא שם שונה.
<נעה בן שבת: האם אנחנו נשנה את זה או לשירות לאומי או לשירות קהילתי חברתי?
<נעה בן שבת: נדבר על זה, עת נגיע לסעיף.
פרק ב': הגדרות בחוק זה – "אזור" – כהגדרתו בתוספת לחוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשס"ז-2007.
פרק ב': "גוף מוכר" - גוף שהשר הכיר בו לעניין איתור, הפניה וליווי של מתנדבים לשירות לאומי או לשירות קהילתי לפי הוראות סעיף 49.
פרק ב': יכול להיות שמספרי הסעיפים ישתנו בהמשך.
פרק ב': "גוף מפעיל" – גוף שקיבל אישור לעניין הפעלת מתנדבים לפי הוראות סעיף 61, לרבות כפי שהוחלו בסעיף 20(ב)(1).
פרק ב': "דירת שירות" – דירה המוחזקת כדין בידי גוף מוכר או גוף מפעיל, והמשמשת למגוריהם של מתנדבי שירות לאומי או שירות קהילתי.
פרק ב': "הוועדה" – ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
פרק ב': "חוק שירות לאומי-אזרחי" – חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014.
פרק ב': "חוק הביטוח הלאומי" – חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995.
פרק ב': "חוק יסודות התקציב" – חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
פרק ב': "חוק התקציב השנתי" – כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.
פרק ב': "המועצה" – המועצה הציבורית המייעצת שמונתה לפי סעיף 34.
פרק ב': "המנהל" – המנהל הכללי של הרשות שמונה לפי סעיף 23.
פרק ב': "מפקח" – עובד הרשות שהוסמך לפי סעיף 29.
פרק ב': "המשרד" – המשרד הממשלתי שהרשות נמצאת בתחום אחריותו.
פרק ב': אדוני, גם כאן המונח, בדרך כלל אנחנו מגדירים משרד ואומרים מי הוא המשרד.
פרק ב': כאן השירות הלאומי והרשות שעוסקת בו מתניידת בין המשרדים.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לחברים כאן שלא נוח לי המצב הזה שכל פעם שמקימים ממשלה, מעבירים את הרשות.
אלי אלאלוף: זה כמו שמחר בבוקר יבוא איזה הסכם קואליציוני ויגרום לכך שנעביר את המחלקה למדע וטכנולוגיה של משרד החינוך למשרד הדתות.
אלי אלאלוף: בעיני המצב הנוכחי בשלב זה הוא בלתי הפיך.
אלי אלאלוף: זה נמצא במשרד החקלאות וזה לא נראה לי המשרד הרלוונטי ביותר והמתאים ביותר לנושא הזה.
אלי אלאלוף: מאוד לא נוח לי.
אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו צריכים להגיע למצב בו יהיו משרדים רלוונטיים שיכולים להיות אחראים, מה גם שזה לא טוב לשירות עצמו, למנגנון, לארגון.
אלי אלאלוף: הטלטול הזה שכל פעם זה עובר ממקום למקום בהתאם להסכם קואליציוני כזה ואחר, ואני מכבד הסכמים קואליציוניים ואני חלק מהקואליציה, לא נחה דעתי מהמצב בו מטרטרים את הגוף הכול כך לאומי וכל כך רציני וחשוב ממקום למקום.
אלי אלאלוף: לכן אנחנו נמצא אולי איזה נוסח בהמשך, אחרי התייעצות נוספת ודאי עם השר, כדי לנסות לקבוע עמדה ברורה בנושא הזה.
<סאבת אבו ראס: אני תושב קלנסאווה ואני עוקב אחרי כל הנושא הזה.
<סאבת אבו ראס: אני חושב שיהיה טוב אם כל הנושא הזה יהיה חלק אינטגרלי ממשרד הרווחה.
<סאבת אבו ראס: זה יהיה הרבה יותר קביל והרבה יותר מקובל בחברה הערבית כשזה יהיה במשרד הרווחה כחלק אינטגרלי של היחידה.
אלי אלאלוף: תגובתי הראשונה הייתה שמשרד החינוך יותר מתאים.
אלי אלאלוף: בואו לא נקבע את זה כרגע.
אלי אלאלוף: עוד לא קבענו.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים לנסות לקבוע ולא משרד אחד אלא יותר ממשרד אחד.
שולי מועלם-רפאלי: אני גם לא חושבת שצריך לעשות כאן.
שולי מועלם-רפאלי: גם כך אני נעה בחוסר נוחות על הכיסא מכך שהחוק שונה לחוק שירות אזרחי כי יש כאן איזו קהילות שצריך ללכת לקראתן ולכן הורידו את המילה לאומי.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נרגיע ולא מעבירים את זה למשרד הרווחה כי זה נוח לחלק מהאוכלוסיות, כי יש גם אוכלוסיות אחרות.
<קריאה: יש כאן שני לאומים.
שולי מועלם-רפאלי: יש כאן מדינה יהודית אחת ודמוקרטית.
שולי מועלם-רפאלי: הלכנו עם הסיפור הזה ואמרנו שיש כאן גם אנשים אחרים.
<סאבת אבו ראס: את רוצה הפוך אותי ללאום היהודי?
שולי מועלם-רפאלי: אני לא רוצה להפוך אותך ללאום היהודי אבל אני רוצה שתזכור שזאת מדינה יהודית ודמוקרטית ויש לך זכויות מלאות.
שולי מועלם-רפאלי: לכן עם כל הכבוד לשינויים המתבקשים, הם ייעשו בהתאם למדיניות המדינה היהודית והדמוקרטית ולא לפי מדיניות של לעשות כאן נוח לחלק מהאוכלוסייה.
שולי מועלם-רפאלי: זה חוק דרמטי שהמטרה שלו היא לעשות שירות משמעותי לכל אזרחי המדינה ולכן בואו נשמור על כבודם של האזרחים הלא יהודים וגם על כבודם של האזרחים היהודים שעושים את השירות הלאומי-אזרחי שלהם.
שולי מועלם-רפאלי: עם כל הכבוד, אנחנו לא מעבירים כאן למשרד הרווחה כי זה נוח לחלק מהאוכלוסייה.
שולי מועלם-רפאלי: אם צריך לעשות על זה דיון, נעשה על זה דיון עקרוני, על מה המקום הנכון של החוק הזה.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה כאן היא לא ללטף אנשים שיהיה להם נוח.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה היא שירות משמעותי לכל אזרחי מדינת ישראל כאשר חלק יעשו את זה בצבא, חלק יעשו את זה בשירות האזרחי וחלק יעשו את זה בשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אני חושב שהשם שירות אזרחי מתאים.
אלי אלאלוף: אם מישהו רוצה להוסיף כהרגשה של שירות לאומי, בבקשה.
אלי אלאלוף: החוק הובא כך ולא שיניתי.
אלי אלאלוף: עד עכשיו לא היה דיון על זה.
אלי אלאלוף: בואו נחיה עם זה.
<נאדר אלקאסם: נציבות שירות המדינה.
<נאדר אלקאסם: לדיון על היכן תהיה הרשות, איזה שר ואיזה משרד יהיה אחראי עליה, אנחנו רוצים שהחוק ימשיך לפי הנוסחים הקודמים.
<נאדר אלקאסם: כל הנושאים המקצועיים, איזה שר ממונה על איזה תחומים, נקבעים בהסכמים ונקבעים לפי צרכים מקצועיים.
<נאדר אלקאסם: לא היה נהוג בעבר שייקבע בחוק איזה משרד אחראי על מה ואנחנו מבקשים להמשיך באותה גישה ולא לקבוע בחוקים כל תחום עיסוק, תחת איז משרד ותחת איזה שר הוא יהיה.
<נעה בן שבת: כמעט בכל חקיקה אנחנו רואים משרד.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד שבתחום הזה אתה לא רוצה לקבוע.
<נאדר אלקאסם: בתחום הזה.
<נעה בן שבת: בדרך כלל נהוג שיש משרד ויש אבא ואימא.
<קריאה: למשרדים יש תחומי סמכות.
אלי אלאלוף: אדוני, אתה לא מוזמן להעיר לכל אחד.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, תתאפק.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד לפקידות הבכירה ואני מכבד כל עובד מדינה, זאת סמכות הוועדה ואנחנו נחליט.
<נעה בן שבת: "מתנדב" – מי שמשרת בשירות לאומי או בשירות קהילתי לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: שוב, מודגש כאן הצד ההתנדבותי שהודגש כבר בסעיף המטרה ויודגש בהמשך, בהגדרת השירות הלאומי שזה שירות התנדבותי, לא מחייבים אותו וזה גם משפיע על אופי השירות ועל ההמשכיות שלו.
<נעה בן שבת: "קרוב משפחה" של אדם – יש לנו כאן כל מיני גרסאות אבל ההגדרה היא הגדרה רחבה שמשמשת בין השאר לעניין קרבת משפחה בין המתנדב לבין המקום שבו הוא מבצע את השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: זאת חלק מהסיבה בגללה ההגדרה רחבה.
<נעה בן שבת: "בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם – זאת הרחבה לעומת הנוסח המקורי וצריך לראות האם רוצים לדבר גם על בני הדודים, מה שלא היה במקור –
אלי אלאלוף: אני מוכרח להגיד שזה נראה לי מוגזם.
אלי אלאלוף: קרבה ראשונה, מילא, בן, בת, אח, אחות, אבל יותר מזה?
אלי אלאלוף: זה נראה לי מוגזם.
<נעה בן שבת: אנחנו נוריד את בני הדודים.
אבל משאירים את: חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים וכן כל אדם הסמוך על שולחנו.
אבל משאירים את: לעניין זה "בן זוג" – לרבות ידוע בציבור.
אבל משאירים את: "הרשות" – הרשות לשירות אזרחי שהוקמה לפי סעיף 22.
אבל משאירים את: "רשות ציבורית" – הרשות הציבורית יכולה להיות גוף מפעיל בלי לעמוד בדרישות האחרות שקבועות לעניין גוף מפעיל והיא גם יכולה לממן עבור גורם אחר.
אבל משאירים את: הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם.
אבל משאירים את: לשכת נשיא המדינה.
אבל משאירים את: הכנסת.
אבל משאירים את: אני רוצה לציין שהפרט הזה לא נמצא בהגדרה המקבילה של רשות ציבורית שמופיעה בחוק שירות לאומי-אזרחי, שם הושמטה הכנסת מהרשימה.
אבל משאירים את: אני חושבת שהפרט הזה צריך לבוא לדיון, האם רוצים לאפשר שירות לאומי במסגרת גוף מפעיל שהוא הכנסת.
אלי אלאלוף: אני חושב שהשירות בכנסת הוא שירות איכותי.
אלי אלאלוף: כדאי שאנשים יכירו את זזה וייהנו מזה, מאיכות השירות הזה.
אלי אלאלוף: אני מקווה שחבריי יסכימו.
<נאדר אלקאסם: בפסקה (4), הנהלת בתי המשפט ולשכת הוצאה לפועל, אלה עובדי מדינה כך שהם כבר כלולים בסעיף הראשון ולא צריך להזכיר אותם עוד פעם.
<נעה בן שבת: יכול להיות, אבל כיוון שזה נכתב כך, בנוסח זה, בחוק שירות לאומי אזרחי, כיוון שזה נכתב באופן מאוד מאוד מפורש, אני מציעה, כדי שלא יבינו שיש כאן השמטה - כמו השוואה פשוטה שאנחנו עושים עכשיו ואנחנו אומרים שהכנסת לא מופיעה שם והיא מופיעה כאן, האם באמת מכוונים לכך – שלא ייחשב הדבר כהשמטה.
<נעה בן שבת: בתי המשפט, בתי דין, לשכות ההוצאה לפועל וגופים אחרים בעלי סמכות שפיטה על פי דין.
<נעה בן שבת: רשות מקומית.
<נעה בן שבת: המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: גוף אחר – נמחקו כאן המלים "שקבע השר" – ובלבד שמתקיימים בו, לדעת המנהל, כל אלה: הוא ממלא תפקיד ציבורי.
<נעה בן שבת: הוא גוף מבוקר כמשמעותו בסעיפים 9(1) עד (7) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (נוסח משולב).
<נעה בן שבת: עיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי והשירות הקהילתי המנויים בסעיף 12.
<נעה בן שבת: השינוי הראשון הוא הקביעה מיהו אותו גוף או מי היא אותה רשות ציבורית, היא קביעה של המנהל ולא קביעה בתקנות כפי שנשמע מהנוסח הקודם והיא נובעת מכך שהגוף גם ממלא תפקיד ציבורי והוא גם גוף מבוקר.
<נעה בן שבת: נמחק כאן הנושא של ארגוני עובדים בגוף המבוקר וההוראה הכללית של הגוף המבוקר, שזאת אותה רשימה מצומצמת של גופים מבוקרים, ועיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי והשירות הקהילתי שמיד נגיע אליהם בפרק העקרונות.
<ידעיה לוין: אם אני לא טועה, גוף אחר גם מוזכר לעניין גופים שיכולים להפעיל שירות לאומי ויש גופים שיכולים היום להפעיל שירות לאומי ועיקר פעילותם לא בשירות לאומי כמו למשל חברת עמידר, חברה ממשלתית.
<קריאה: בתחומי השירות הלאומי.
<קריאה: לא בשירות הלאומי.
<ידעיה לוין: כתוב כאן עיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי.
<ידעיה לוין: אפילו בית חולים הדסה שיש בו מתנדבים בשירות לאומי, עיקר פעילותו לא בתחומי השירות הלאומי.
<קריאה: עיקר פעילותו בתחום הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: אם אני מבינה נכון, כל הרשימה הזאת היא בנוסף למה שכבר מופיע ברשימה הקודמת לגבי משרדי הממשלה וכל הנסמכים עליהם.
שולי מועלם-רפאלי: לכן זה רק אם רוצים להרחיב את מה שכבר קיים.
<ידעיה לוין: השאלה אם זה תחומים, השאלה אם זה רווחה, אם זה מוגדר כרווחה.
אלי אלאלוף: מה מוגדר כרווחה, הבריאות?
<ידעיה לוין: למשל לפי זה חברת עמידר לכאורה לא תוכל להפעיל שירות לאומי.
<ידעיה לוין: היא מפעילה מועדוניות.
אלי אלאלוף: דיור ציבורי.
<ידעיה לוין: השאלה אם זה עונה לתוך ההגדרה.
אלי אלאלוף: יש הגדרה לדיור ציבורי?
<נעה בן שבת: הדיור הציבורי לא נמצא.
<נעה בן שבת: תחומי השירות הלאומי מפורטים כאן בסעיף 5, סעיף 12 הקודם.
<נעה בן שבת: יש כאן את התחומים בהם מדובר.
<נעה בן שבת: דיור ציבורי לא מופיע בהם אבל רווחה מופיעה בהם.
אלי אלאלוף: אני הייתי שם בנפרד דיור ציבורי ומחזיר את זה קצת לטיפול מערכות הרווחה, אבל בנפרד.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אתה יכול להסביר לי את הכוונה שלך?
אלי אלאלוף: יעזרו במועדונים של עמידר או עמיגור, פעילות בקרב דיירים וכולי.
אלי אלאלוף: לא ללכת לבנות את הקירות שנופלים.
<אלי יפה: ראוי שמגן דוד אדום יהיה כאן.
<אלי יפה: הוא גוף על פי חוק, ארגון הצלב האדום הישראלי, שהחוק קבע שהוא חייב להפעיל מתנדבים.
<נעה בן שבת: מה מפריע לו להיות כאן?
<נעה בן שבת: האם הוא לא גוף מבוקר?
<נעה בן שבת: האם הוא לא ממלא תפקיד?
<אלי יפה: לא.
<אלי יפה: הוא גוף לא ממשלתי על פי חוק בשונה מכל שאר הגופים האחרים שנמצאים.
<אלי יפה: זאת לא עוד עמותה אלא זה גוף שפועל על פי חוק והמחוקק קבע שהוא חייב להפעיל מתנדבים.
<נעה בן שבת: אפשר לכתוב אותו כגוף ספציפי.
<נעה בן שבת: זה ייצור לנו שאלות לעומת שירות לאומי-אזרחי.
<נעה בן שבת: אם נעשה כאן רשימה של כל מיני גופים שכל אחד יבוא ויגיד שהוא מיוחד והוא רוצה להיות כאן, אין ספק שמגן דוד אדום נמצא כאן והוא עונה על התנאים של פסקה (7).
<נעה בן שבת: אין צורך כאן להאריך את הרשימה, במיוחד שיש רשימה מקבילה בחוק שירות לאומי-אזרחי.
אלי אלאלוף: אני דווקא מוקיר ומכיר את מגן דוד אדום ואני חושב שיש לו מעמד מיוחד.
אלי אלאלוף: הייתי מציין אותו במיוחד.
אלי אלאלוף: זה לא עוד גוף אלא אין לו גוף שני.
<קריאה: בכל מקרה הוא נכנס לרשימה כאן.
אלי אלאלוף: אני הייתי מציין אותו.
אלי אלאלוף: גם מבחינה בינלאומית זה חשוב שיהיה מודגש ויהיה לו מעמד מיוחד.
אלי אלאלוף: לא לשכוח שאנחנו עוד לא נכללנו בגופים הבינלאומיים.
<נעה בן שבת: אם כך, אנחנו צריכים להרחיב.
<נעה בן שבת: יכול להיות ששירות התעסוקה.
אלי אלאלוף: לא, זה לא אותו הדבר.
אלי אלאלוף: כאשר שירות התעסוקה יגיע לרמת התפקוד של מגן דוד אדום, אני אשמח לכלול אותו.
אלי אלאלוף: בינתיים הוא לא מתקרב לשם.
<איה דביר: במקור ההבחנה בין רשות ציבורית לגופים אחרים נועדה לייצר ערוץ קל יותר וככלל רק גופים שפועלים ללא כוונת רווח יכולים לתפעל בתחום השירות האזרחי.
<איה דביר: זה נותן את הצביון הממלכתי לפעילות הזאת.
<איה דביר: חשבנו שרשויות ציבוריות אפשר לייצר להן מסלול הסדרה מקל אבל ללא שינוי מהותי.
<איה דביר: אני רוצה לחדד ולומר שמול חוק שירות לאומי אזרחי של החרדים, שם נמנה הגוף של מגן דוד אדום ועוד גופים נוספים במפורש, זה נעשה על רקע הצורך לייחד מסלול שירות ביטחוני שתנאיו והסמכויות בו הם שונים, שהגמול שמשרת מקבל בו הוא שונה, ומכאן הייתה נקיבה בשמות של גופים מאוד מאוד מסוימים שהשירות בהם מוכר כשירות ביטחוני בהיקפים אחרים, בגמול אחר, בתנאים אחרים.
<איה דביר: כאן כולם מבצעים את אותו סוג של שירות, שירות לאומי או שירות קהילתי, שני כינויים שמתארים את אותו סוג שירות, ואין הצדקה למנות כל גוף בנפרד.
<איה דביר: כל המטרה של הגדרת רשות ציבורית הייתה לייצר שני דברים: האחד, מסלול מהיר לקבלת ההכרה מאת המינהלת מצד אחד, ומצד שני אפשרות של מימון בידי רשויות ציבוריות תקנים לגופים אחרים.
<איה דביר: זאת הייתה כל התכלית.
<איה דביר: אני כן מבקשת לחדד סביב הערת ידעיה לגבי גופים כמו עמידר.
<איה דביר: ברגע שמכניסים את המתנדבים לגופים שפועלים למטרות רווח, ואני יודעת שהניסוח היום מאפשר את זה, זאת שאלה שנויה במחלוקת עכשיו מבחינה פרשנית בתוך הממשלה, התוצאה היא שלא נשמר האופי הממלכתי של השירות הזה במובהק.
אלי אלאלוף: לעמידר יש אופי רווחי?
<איה דביר: זה נכנס לעולמות של אופי רווחי.
<איה דביר: גוף שפועל למטרת רווח, תכלית הקמתו היא - - -
אלי אלאלוף: יש לו מטרת רווח?
<איה דביר: לעמידר יש מטרת רווח.
<איה דביר: ברגע שהיא מעוגנת כחברה למטרת רווח, מטרת ההתאגדות שלה היא להביא רווחים.
אלי אלאלוף: מי הגדיר אותה כך?
<איה דביר: אני אשמח לבדוק.
<איה דביר: אם אני לא טועה, היא לא מוגדרת כחברה לתועלת הציבור וככל שהיא לא מוגדרת כחברה לתועלת הציבור, המבנה התאגידי הוא כזה שזה נועד להשיא רווחים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להשתכנע שעמידר והדיור הציבורי בכלל, עמיגור, פרזות וגופים אחרים, יהיו פעם רווחיים.
אלי אלאלוף: הרווח שלהם הוא לטובת השקעה חוזרת למען הקהילה.
אלי אלאלוף: אני לא מבין איפה הרווחיות.
<איה דביר: אני אנסה לבדוק את השאלה הזאת.
אלי אלאלוף: לדעתי זה לא נכון.
אלי אלאלוף: אני חוזר לנושא של מגן דוד אדום.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה גוף שכדאי שנמשיך ונתגאה בו ונחזק אותו.
אלי אלאלוף: אם הוא יכול להיות בחוק הזה באופן מפורש, הוא צריך להיות.
<קריאה: על אף שהוא לא פועל במגזר הערבי.
אלי אלאלוף: לא להגיד כל גוף וכל ארגון אבל יש ארגונים שניתן להם עדיפות, מה גם שהם מבוססים בעיקר על מתנדבים מלווים בצוות מקצועי.
אלי אלאלוף: זאת דווקא דוגמה מאוד יפה.
אלי אלאלוף: במקרה לצערי הייתי בהלוויה של חייל שהיה מתנדב במגן דוד אדום ואפשר היה להבין איזו עוצמה יש בהתנדבות הזאת.
<קריאה: בנושא של השירות האזרחי של החרדים, זה באמת במסלול הביטחוני אזרחי אבל אני חושב שברגע שמכניסים גופים נוספים, כמובן שיש לי כבוד גדול למגן דוד אדום ולעמידר, בצעירותי, עת התחתנתי, גרתי בדירת עמידר בקריית שמונה, זכיתי לגור בדירת עמידר, אבל אני חושב שככל שמוסיפים עוד גופים, זה יכול לפגוע בגופים אחרים טובים לא פחות וחברתיים לא פחות.
<קריאה: אבל זאת החלטה שלכם.
אלי אלאלוף: לא ביקשנו לרשום עמידר אלא אמרנו דיור ציבורי.
<קריאה: דיור ציבורי כמשל.
מאיר כהן: אני שואל את אנשי מגן דוד אדום האם זה שתקבלו מתנדבים, האם זה משנה את סידור העבודה של אנשים קבועים?
מאיר כהן: האם למשל במקום כמו דימונה, במקום שיהיו שני אנשים קבועים יש מתנדב ואיש קבוע, דבר שגורם לכם לצמצם אנשים או לפטר אותם?
אלי אלאלוף: זה בכל תחומי ההתנדבות.
מאיר כהן: במגן דוד אדום זה משהו שהוא שונה לגמרי.
מאיר כהן: יש הבדל בין אם יש איש מקצוע לאמבולנס, ואני שומע את זה מאנשי מגן דוד אדום והם שלחו אותי.
מאיר כהן: לשם הגילוי הנאות, הם אמרו לי שבזמן האחרון ממלאים את האמבולנסים במתנדבים כי זה זול יותר וזה נשמע מאוד רומנטי ונחמד, אבל זה בא על חשבון אנשים שעושים משמרות וזה פת לחמם.
מאיר כהן: האם כך הדבר?
<אלי יפה: במגן דוד אדום יש 14 אלף מתנדבים ו-1,800 עובדים.
<אלי יפה: מגן דוד אדום נוצר כגוף מתנדבים, הוא גוף מתנדבים - - -
מאיר כהן: עשה לי טובה.
מאיר כהן: אתה לא מדבר עם איזה חוצן.
מאיר כהן: אני יודע מה זה מגן דוד אדום.
מאיר כהן: תענה לי עניינית.
מאיר כהן: האם לא נמצא תופעות כאלה?
מאיר כהן: האם זה שנכנסים מתנדבים, האם הם תוספת לכוח אדם ולסידור העבודה או שהם נכנסים כסבבים לתוך סידורי העבודה ומכך יוצא שאתם חוסכים לכם שעות?
מאיר כהן: האם זה כך?
מאיר כהן: תענה לי בכנות.
<אלי יפה: הרחבת השירות של מגן דוד אדום.
מאיר כהן: מה זה הרחבת השירות?
מאיר כהן: בנגב השירות הולך ומצטמצם.
<אלי יפה: למה מצטמצם?
מאיר כהן: זה הולך ומצטמצם.
מאיר כהן: בין מה שהיה לפני חמש שנים למה שקיים היום, אלה שני עולמות שונים.
<אלי יפה: אין שום צמצום בשירותי מגן דוד אדום בשום מקום בארץ.
<אלי יפה: בדוק.
<אלי יפה: רק הרחבה כל שנה, משנה לשנה.
<אלי יפה: יש עליה של שלושה עד ארבעה אחוזים במספר הנסיעות ובמקביל כל הזמן - - -
מאיר כהן: אני מדבר על העובדים ולא על נסיעות.
מאיר כהן: ככל שהאוכלוסייה תגדל, בוודאי שיהיו הרבה נסיעות.
<אלי יפה: אז יהיו יותר תקנים, יהיו יותר עובדים ויהיו יותר מתנדבים.
מאיר כהן: אל תגיד דברים שהם לא מדויקים.
מאיר כהן: חבל כי אני לא רוצה להביך אותך.
מאיר כהן: אין עלייה בתקנים אלא יש צמצום בתקנים.
מאיר כהן: אני מצפה ממך שתהיה שקוף.
מאיר כהן: יש צמצום תקנים.
מאיר כהן: אני שואל עוד פעם, ואם תגיד לי שלא, אז בסדר, אני לא רב אתך, אבל האם הדרישה שלכם למתנדבים – וזאת סוגיה חשובה מאוד סביב השולחן הזה – שייכנסו לשירות, האם הם הולכים לתת תשובה לצמצומים שיש במגן דוד אדום?
<אלי יפה: התשובה היא לא ואנחנו לא דורשים מתנדבים יותר מאשר יש לנו היום כי יש לנו מתנדבים.
<אלי יפה: בנות שירות לאומי במגן דוד אדום, יש כבר 35 שנים.
<אלי יפה: אנחנו לא משנים כאן שום דבר ושום עובדות קיימות.
<אלי יפה: כל מה שאני אומר זה שבחוק הזה, כנסת ישראל קבעה שמגן דוד אדום – בחוק שנדון כאן – יפעיל מתנדבים.
<אלי יפה: בחוק מד"א.
<אלי יפה: זה מה שכתוב בחוק מד"א.
<אלי יפה: לכן אנחנו מצפים שבחוק שדן במתנדבים, יופיע מגן דוד אדום.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להחזיר את הדיון לשאלה העקרונית.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא לגמרי מבינה את הדרישה הזאת שלכם.
שולי מועלם-רפאלי: בחוק היום כמו שהוא כתוב, מגן דוד אדום בפנים.
שולי מועלם-רפאלי: הציון הספציפי את מגן דוד אדום, לדעתי לא יועיל למגן דוד אדום, ברשותך, ויגרום נזק מול מקומות אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: לדעתי זה שאתה יושב כאן, זה דבר חיובי בעיני.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שמגן דוד אדום הוא ארגון חשוב במדינת ישראל אבל יש כאן הרבה מאוד ארגונים שלא יושבים סביב השולחן הזה ואם הם היו יושבים והיו מתחילים להגיד גם אני רוצה, היינו מבינים שאין לזה מקום.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהדרישה הזאת, אין לה מקום.
שולי מועלם-רפאלי: מגן דוד אדום ישוב בתוך החוק הזה כמו שהוא כתוב היום.
שולי מועלם-רפאלי: לדרישה הזאת, אם תהיו כתובים או לא תהיו כתובים, זה לא ישנה את זה שתקבלו בני ובנות שירות לאומי אזרחי.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שכאי שתחזור בך מהבקשה הזאת כי כמו שהחוק מוצג היום, אתם בפנים ולדעתי זאת בקשה שאין לה מקום ביחס לארגונים אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: אני מציעה שתחזור בך מהבקשה הזאת כי לא נכון להתדיין כאן סביב ארגון אחד.
שולי מועלם-רפאלי: יש כאן חוק שהוא חוק כללי וזה לא מפחית כהוא זה.
שולי מועלם-רפאלי: חברי ובטח יושב ראש הוועדה וחברים אחרים סביב השולחן הזה שמכירים אותי יודעים את הקשר שלי עם מגן דוד אדום, את זה שאני חושבת שמגן דוד אדום עושה עבודה מצוינת, שיש לו משמעות בינלאומית איך מסתכלים על מדינת ישראל ועל מערכת הבריאות של מדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: כל זה נכון ואתם לא צריכים להיות מיוחדים בחוק הזה.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתגיב בבקשה להערה של החבר שאין שירות.
<אלי יפה: מה יש לי להגיב?
<אלי יפה: אלה דברים שהם בכל יום.
<אלי יפה: יש עשרות תחנת מגן דוד אדום, לפחות 14 בשנה שעברה.
מאיר כהן: אדוני, זה לא לעניין.
מאיר כהן: אני כאן הסניגור שלהם, אני גר שם ואני אומר לך שמגן דוד אדום מגיע לכל כפר ולכל מקום.
<סאבת אבו ראס: לשבעים אלף תושבים בכפרים הלא מוכרים הוא לא מגיע.
<סאבת אבו ראס: אני גר בנגב אדוני ואני יודע.
מאיר כהן: הוא מגיע גם לכפרים הבלתי מוכרים.
מאיר כהן: מגן דוד אדום מגיע.
אלי אלאלוף: היכן שאתה גר, אין תחנה?
<סאבת אבו ראס: אני גר בקלנסאווה, עיר בישראל.
<סאבת אבו ראס: טייבה.
<סאבת אבו ראס: תראה איזה שירותים מגן דוד אדום נותן שם.