GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: אימא שלי יודעת לעבוד מצוין כשנותנים לה יד ומביאים אותה אבל צריכה להיות כאן ראייה ממלכתית לאומית באשר לניסיון עליו דיברת, ראיית הידע שקיים בקרב האנשים שרוצים להמשיך להיות שותפים, שרוצים לקחת חלק, שרוצים לתפור וילונות לכיתה, שרוצים לבוא וללמד מתמטיקה, פיזיקה וכימיה שזה מקצוע המחר, ורוצים לעשות את זה אבל לא יודעים איך.
עליזה לביא: אין כאן יד מכוונת ויש כאן חוסר הבנה של שימוש בניסיון שקיים בחברה בישראל וזה כאשר יש כאן אנשים שרוצים לתת.
עליזה לביא: יש כאן ניסיון שצריך להעביר אותו לדור הבא אבל אין יד מכוונת.
עליזה לביא: אני באמת שמחה שבמשרד לשוויון חברתי מבינים זאת אבל החוליה החלשה לאורך כל היום כאן היא משרד הכלכלה.
עליזה לביא: זה לא הזמן לסיים את הדיון החשוב והמרתק הזה.
עליזה לביא: לצערי הרב רק אתמול נבחר שר חדש במדינת ישראל אבל השר הזה לא פנוי.
עליזה לביא: שר הכלכלה שלנו לא פנוי למצוקה ההולכת וגדלה בתוך משרד הכלכלה.
מיכל בירן: אלי שר החוץ יעזור לו.
עליזה לביא: אולי שר החוץ יראה לו תכניות שונות שקורות במדינות אחרות כי במדינות אחרות מבינים.
עליזה לביא: אנחנו באים עכשיו מדיון על רובוטיקה ועל כך שהרובוטים נכנסים כך שאם לא תהיה כאן מדיניות והבנה, הרובוטים בסך הכול רק יעמיקו את הפער החברתי הנוראי במדינת ישראל וכל מה שאנחנו אומרים כאן, לא יעלה על סדר היום.
עליזה לביא: לכן ביום הזה ביקשנו לשים את הפוקוס ואת הפרוז'קטור ומצד אחד לברך ולכבד אבל מצד שני נזכור שאנחנו חברה אחת, חברה שצריכה לבוא ולראות איך היא באמת מתכתבת עם השינויים במציאות ולדאוג גם לדורות הבאים וגם להסתכל על מי שלא נמצא כאן ומי שבאמת צריך לאפשר לו חיים בכבוד.
מיכל בירן: תודה רבה על היוזמה ליום הזה.
מיכל בירן: תודה לכל מי שהשתתף בדיון.
אלי אלאלוף: היום ה-2 בנובמבר 2015, כ' בחשון התשע"ו, השעה 09:11.
אלי אלאלוף: אנחנו עוזבים ליום אחד את הנושא של החלק הווטרינרי וחוזרים לדיונים של המזון הרגיל והרגיש.
אלי אלאלוף: יש שבקשה של נציגי המשטרה והיא להתחיל עם הפרקים הקשורים למשטרה כדי שיוכלו לעבור לוועדה אחרת.
<נעה בן שבת: הבנתי שהמשטרה רוצה לדבר על שני סעיפים כאשר אחד מהם הוא נושא צווי ההגבלה המינהליים, בעמוד 32 בקובץ שלפניכם.
<נעה בן שבת: סעיף 13 עוסק בצו הגבלה מינהלי שניתן לאחר שניתנת התראה.
<נעה בן שבת: אפשר לקרוא אותו ואפשר לשמוע את הערות המשטרה שאני מבינה שנוגעות לסעיף קטן (י).
<נעה בן שבת: סעיף קטן (י), ההוראה המקורית שלו אמרה שלא קוים מצב של צו הגבלה, שוטר רשאי להיכנס לעסק או למקום שלגביו ניתן הצו ולנקוט אמצעים סבירים לביצוע הצו, לרבות שימוש בכוח ושימוש במנעולים או באמצעי סגירה אחרים לפי פקודת המשטרה.
בו ייאמר: מי שמבצע את הצו זאת לא המשטרה אלא נותן הרישיון והוא יכול להיעזר בשוטר כדי לבצע את הצו המינהלי.
אלי אלאלוף: אני מקדם בברכה את חברי הכנסת יעקב מרגי ואיציק שמולי.
אלי אלאלוף: מישהו רוצה להתייחס ולהסביר לנו מה הבעיה בסעיף הזה?
<אלעזר כהנא: ברשותך, אדוני, אני אסביר.
<אלעזר כהנא: אנחנו ביקשנו מבחינת הנוסח להתאים את מה שאנחנו מכירים גם במשרדי ממשלה אחרים כאשר בעל הסמכות במשרד הממשלתי מקבל סיוע של המשטרה עת הוא נדרש לפעולות שדורשות הפעלת כוח והפעלת סמכות.
<אלעזר כהנא: זאת אומרת, המבנה הוא שהסמכות נשארת אצל הגורם המוסמך והמשטרה היא גורם מסייע.
<אלעזר כהנא: זה המבנה וזה הרעיון שאנחנו מכירים אותו בהרבה מאוד נושאים אחרים, כך בהוצאה לפועל, כך בתכנון ובנייה, כך בסגירת מוסדות חינוך.
<אלעזר כהנא: לגורם המוסמך יש את הסמכויות להשתמש באמצעים סבירים עד שהוא מגיע למקום שהוא צריך כוח.
<אלעזר כהנא: בדרך כלל גם גורמים שיש להם סמכות להפעיל כוח, אם מבקשים שהמשטרה תתלווה אליהם ותעשה את העבודה בפועל, זה מה שקורה בדרך כלל.
<אלעזר כהנא: הנוסח הקודם הוא נוסח שלמעשה מטיל על המשטרה את אחריות ביצוע הצו לכל דבר ועניין.
<אלעזר כהנא: זאת אומרת, סוג של הוצאה לפועל.
<אלעזר כהנא: בדרך כלל אלה לא דברים שמועברים לביצוע של המשטרה ולאחריותה.
<אלעזר כהנא: אנחנו בוודאי גורם מסייע ואנחנו נסייע.
<נעה בן שבת: הנוסח המתוקן מקובל עליכם?
<אלעזר כהנא: הנוסח המתוקן מקובל עלינו.
<אלעזר כהנא: חשבנו אולי אפילו להוסיף את המילה "לרבות".
<אלעזר כהנא: זאת אומרת, יהיה רשאי לקבל סיוע של המשטרה לרבות לשם שימוש בכוח סביר.
<אלעזר כהנא: בדרך כלל אין שימוש בכוח אלא רוצים שהמשטרה תתלווה כדי שלא תהיה התנגדות ושלא תהיה התפרעות.
יעקב מרגי: אתם צריכים אישור מיוחד לשימוש בכוח סביר?
<אלעזר כהנא: לא, אבל בעל הסמכות, כאן יש לו הסמכה מיוחדת לקבל סיוע.
יעקב מרגי: אתה רוצה שהוא יפעיל כוח?
<אלעזר כהנא: אנחנו נפעיל את הכוח.
יעקב מרגי: אתה לא צריך אישור.
יעקב מרגי: אם היית רוצה להקנות לו, אתה צריך.
<אלעזר כהנא: אם לא יהיה כתוב שאני מוסמך להפעיל כוח, אני לא אפעיל כוח.
<אלעזר כהנא: למשל, סגירת מוסדות חינוך, כל זמן שלא כתוב שאני אפעיל כוח, אני לא מפעיל כוח.
<אלעזר כהנא: החוק צריך להגיד שאני מפעיל כוח כי אחרת אני לא אפעיל כוח.
יעקב מרגי: זה חשוב לי לעניינים אחרים.
<אלעזר כהנא: אם לא כתוב, אנחנו לא נפעיל כוח.
אלי אלאלוף: אני מברך את חברת הכנסת יעל גרמן שמצטרפת אלינו.
<אהוד פלג: המילה "במידת הצורך" מתייחסת גם לרשאי לקבל סיוע ואני חושב שהיא יכולה לסבך.
<אהוד פלג: את ה"רשאי לקבל סיוע" לא צריך להתנות ב"במידת הצורך".
<אהוד פלג: ברור שהוא לא יבקש אם הוא לא יחוש צורך, אבל אם נכניס כאן במידת הצורך, עלולה לעלות שאלה לגבי חוקיות המהלך של התלוות המשטרה ויתחילו לריב האם זה במידת הצורך או לא במידת הצורך, ואנחנו יודעים מה קורה לזה בפרשנויות משפטיות.
<אהוד פלג: הביטוי במידת הצורך כאן לא נדרש.
<אהוד פלג: רשאי לקבל סיוע משוטר.
<אלעזר כהנא: מבחינתנו אין התנגדות להוריד את המלים האלה.
<נעה בן שבת: תמיד זה במידת הצורך.
<נעה בן שבת: לא יהיה מצב שלא צריך והם אמורים.
<אהוד פלג: לכן אני חושב שהביטוי לא צריך להיות בחוק.
<אהוד פלג: אם הוא יהיה בחוק, הוא ישמש עורכי דין.
<נעה בן שבת: לא מזיק להוריד אותו.
<נעה בן שבת: זה ממילא צריך להיות במידת הצורך.
<אהוד פלג: זה ביטוי שלא מעלה ולא מוריד.
אלי אלאלוף: אפשר לעבור לסעיף השני.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת באיזה סעיף נוסף מדובר.
<אלעזר כהנא: אני הבנתי שעלה כאן
<אלעזר כהנא: נושא של עיכוב רכב בדרך לצורך ביצוע פיקוח.
<אלעזר כהנא: יש כאן שני חלקים.
<אלעזר כהנא: יש עיכוב רכב כעניין רגולטורי או לצורך פיקוח שגרתי ויש עיכוב רכב אגב ביצוע עבירה, זאת אומרת, אם יש חשדות קונקרטיים.
<אלעזר כהנא: כל מה שקשור להיבט הרגולטורי, אני מניח שמשרד המשפטים יתייחס לזה.
<אלעזר כהנא: בהיבט של אכיפת חוק, ככל שיש חשד לביצוע עבירה, גם היום בחוק יש סמכות לעיכוב רכב לפי סעיף 69 לחוק המעצרים.
<אלעזר כהנא: במקרה הזה, שוב, אם צריך שהמשטרה או בדרך כלל רק המשטרה מעכבת רכבים בדרך - גורמים אחרים שלא מיומנים ולא מוסמכים יעכבו רכבים בדרך, זה באמת מסוכן – מבחינה זו אין שום מניעה שהמשטרה היא זו שתסייע כאשר יש חשד לביצוע עבירה והסמכות קיימת גם היום בין כה וכה.
<אלעזר כהנא: בדרך כלל המבנה הוא שהדבר הזה באמצעות מה שנקרא שוטרים בתשלום לפי חוק המשטרה.
<אלעזר כהנא: חוק המשטרה קובע שבמסגרת של סמכויות אכיפה, המשרד המבקש יכול להזמין שוטרים בתשלום, סעיף 102(ז) לחוק המשטרה.
<אלעזר כהנא: זה מה שקיים במקומות אחרים כשצריך.
יעקב מרגי: היום, כאשר יחידת הפיצוח עולה על משהו, היא נעזרת בכם בעצירת כלי רכב?
<אלעזר כהנא: זה תלוי באיזה נושא.
יעקב מרגי: פקח של היחידה רואה רכב שעובר עבירה לפי החוק הזה, הוא צריך אותך כדי לעצור את הרכב הזה?
<אלעזר כהנא: מבחינת סמכות הוא לא מוגבל.
<אלעזר כהנא: אולי גבי יודעת לענות על כך.
<אלעזר כהנא: אני לא חושב שמבחינת סמכות הוא מוגבל אבל אני לא יודע בוודאות.
יעקב מרגי: עצירת רכב.
יעקב מרגי: לא מעצר.
<אלעזר כהנא: עיכוב וחיפוש.
<אלעזר כהנא: אני חושב שסמכות חיפוש יש להם אבל לעכב בדרך, להתחיל לעצור רכבים בדרך, זה משהו שעד כמה שאני יודע בדרך כלל לא.
איציק שמולי: אבל הוא לא עוצר רכבים.
איציק שמולי: הוא עוצר את הרכב הספציפי.
<אלעזר כהנא: אם הרכב עוצר בצד, זה מותר לו.
<נעה בן שבת: בהצעת החוק יש רשות לזמן מוביל לבדיקה לשם בדיקת קיום התנאים ברישיון ההובלה.
<נעה בן שבת: לשם כך אפשר או לחייב אותו להתייצב במקום ובמועדים אפשריים או להורות למוביל מסוים להתייצב לבדיקה במקום שאין לו תחנת בדיקה קבועה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה זימון.
<נעה בן שבת: זאת לא עצירת רכבים בדרך.
<נעה בן שבת: מעבר לזה, יש לו סמכות כניסה גם לרכב שהוא נייח.
<נעה בן שבת: אלה שני המוקדים.
<נעה בן שבת: אתה אומר שבעצם אפשר להיעזר גם במשטרה ואפשר להוסיף סמכות פיקוח נוספת במקרה של חשד לביצוע עבירה, זאת אומרת פעולת אכיפה, סמכות נוספת גם לעצור את הרכב לצורך בדיקה ולא רק לזמן אותו מראש.
<אלעזר כהנא: אני אמרתי שלא צריך להוסיף משום שזה כבר קיים בחוק.
<אלעזר כהנא: סעיף 69 לחוק המעצרים אומר שבמקום שיש סמכות לעכב, לחפש, לבדוק מסמכים, יש גם סמכות לעכב רכב על מנת לעשות את זה.
<אלעזר כהנא: אבל בפועל מי עושה את זה, זאת המשטרה.
<אלעזר כהנא: אם מדובר על עיכוב רכב בדרך, אני לא מדבר על כך שהרכב עומד בצד, להיכנס ולהפעיל את הסמכות – זה מותר לו.
<אלעזר כהנא: לא צריך סמכות בשביל זה כי זה קיים גם היום בחוק.
<אלעזר כהנא: מזמינים את המשטרה, אם צריך.
אלי אלאלוף: כאן זה סעיף שהיה קשור להובלת בשר.
<נעה בן שבת: גם לצורך בדיקות המשנה, אבל יכול להיות שגם הובלה של דברים אחרים כמו ירקות.
אלי אלאלוף: אמרנו שמשרד הבריאות יכול לבקש ממשאית לבוא למקום מסוים ללא התערבות של המשטרה.
אלי אלאלוף: אם משרד הבריאות חושב שרצוי שזה יהיה משטרה, הוא מודיע.
<גבי פיסמן: אני רוצה להבהיר את התפיסה שלנו בהקשר הזה.
<גבי פיסמן: מבחינתנו, משרד הבריאות שהוא הרגולטור, אמון על הפעלת הסמכויות בעת פיקוח ובאכיפה.
<גבי פיסמן: אבל לגבי עיכוב רכב שזאת סיטואציה שונה שהמשמעות שלה יכולה להיות סיכון חיי אדם, סיכון עוברים ושבים בדרך, האפשרות של הרגולטור לפעול היא רק בעת פיקוח.
<גבי פיסמן: זאת הסיבה שיש גם את האפשרות לזמן מובילים ויש גם את האפשרות לפעול ביחס לפיקוח, ביחס לרכב נייח.
<גבי פיסמן: האפשרות לעכב רכב בצד הדרך, רכב נוסע, תהיה קיימת למשטרה רק בעת חשד לביצוע עבירה.
<גבי פיסמן: זאת אומרת, ככל שאנחנו מבקשים להפעיל את הסמכות הזאת לעכב רכב בצד הדרך כאשר מדובר בסיטואציה שאין חשד לביצוע עבירה, האפשרות הזו לא קיימת אלא בדרך של זימון.
<גבי פיסמן: זה מה שאפשרנו בחוק.
יעקב מרגי: לכם היא לא קיימת.
יעקב מרגי: הוא רשאי בכל שלב.
<גבי פיסמן: הוא רשאי רק כאשר יש חשד לביצוע עבירה.
יעקב מרגי: תשימי לב להבהרה שאני מבקש.
יעקב מרגי: למשטרה עומדת הזכות לעצור רכב לפי שיקול דעתה.
יעקב מרגי: לך כרגולטור - - -
<גבי פיסמן: הוא הרגולטור.
יעקב מרגי: משרד הבריאות כרגולטור, עומדת לו הזכות לבקש מכוחות המשטרה לעצור רכב רק אם יש חשש לביצוע עבירה.
יעקב מרגי: לו עומדת הזות מכוח תפקידו ומכוח סמכותו שעומדת לו מקדמת דנא.
<גבי פיסמן: אני מתייחסת לחשד לביצוע עבירה.
יעקב מרגי: מצד הרגולטור.
<אלעזר כהנא: אני לא בטוח שהבנתי, חבר הכנסת מרגי.
<אלעזר כהנא: גם אנחנו, כשאין חשד סביר, לי אין סמכות כמשטרה לעכב רכב.
יעקב מרגי: לא משעמם לכם.
יעקב מרגי: אם שוטר חושב שמדובר בביצוע עבירה כזו או אחרת, עומדת לו הזכות.
<אלעזר כהנא: זה נכון.
איציק שמולי: זאת אומרת שאם עכשיו יש רכב שיש חשד שהוא מוביל בשר לא כהלכה, הנציגים של משרד הבריאות לא יוכלו לעצור אותו אלא אם כן יש ניידת משטרה במקום?
<גבי פיסמן: הם יכולים לפנות למשטרה כדי לבקש ממנה את הסיוע שלה בביצוע הפעולה הזאת כאשר התכלית שעומדת מאחורי הדבר הזה היא לא לסכן את עוברי הדרך ואת הנוסעים ברכב כאשר המיומנות בעניין הזה נתונה למשטרת ישראל.
איציק שמולי: זה טיעון טוב, אבל את יודעת איזה שיקול דעת נתנו לפקחים במקומות אחרים בחוק הזה?
<גבי פיסמן: אנחנו נותנים גם לפקחים בהקשר הזה.
<גבי פיסמן: החשד לביצוע עבירה בהחלט יכול להתעורר על ידי הרגולטור, כפי שציין חבר הכנסת מרגי.
<גבי פיסמן: הסיוע בפועל של העיכוב בצד הדרך צריך להיעשות על ידי מי שמיומן לבצע את הפעולה הזאת.
איציק שמולי: אני אגיד לך משהו מתחום אחר, מתחום צער בעלי חיים שם יש פחות או יותר אותו הסדר.
איציק שמולי: אני לא רוצה לפגוע במשטרה אבל תשאלי אותם איפה זה עומד בסדרי העדיפויות של המשטרה ללכת ולרוץ אחרי כל מי שמתעלל בבעל חיים.
איציק שמולי: עכשיו, מה אנחנו עושים כאן?
איציק שמולי: מה אנחנו עושים?
איציק שמולי: משאית נוסעת ועומדת להיכנס לתוך מקום מסוים ולהתחיל לחלק סחורה פגומה.
איציק שמולי: אנחנו נוכל לעצור אותה או לא לעצור אותה לפי כוח האדם של המשטרה?
אלי אלאלוף: זאת אופציה.
אלי אלאלוף: אם הרגולטור זקוק לעזרת המשטרה, הוא מזמין אותה.
איציק שמולי: אבל אם הרכב נוסע, הוא לא יכול לעצור אותו.
אלי אלאלוף: הוא יכול להזמין אותו.
איציק שמולי: ואם השוטר לא יכול לבוא?
<גבי פיסמן: הוא יכול לזמן אותו.
איציק שמולי: גם בצער בעלי חיים נתנו לשוטר תנועה.
<גבי פיסמן: ככל שאנחנו מדברים על סמכות פיקוח, ככל שיש צורך לעכב אותו בצד הדרך, זאת אומרת בזמן נסיעה, כן הוא יצטרך את סיועה של המשטרה והזכיר נציג המשטרה גם אפשרות שקיימת להעסקת שוטרים בשכר בעניין הזה וזאת אפשרות נוספת שקיימת בחוק ככל שהחשש הוא מהתגייסות של אי-התגייסות המשטרה בזמן אמת.
<אלעזר כהנא: אני רוצה להעיר שיש לנו שיתוף פעולה טוב מאוד עם רשות הטבע והגנים בכל הנושא הזה של צער בעלי חיים.
איציק שמולי: בוא נעשה על זה דיון מיוחד בוועדת החינוך ונראה אם זה בסדר העדיפויות שלכם.
<נעה בן שבת: אם אפשר, רק הבהרה אחת.
<נעה בן שבת: האם במצב היום כאשר יש בדיקות משנה, אני מבינה שהם מגיעים לתחנה לצורך בדיקות המשנה וגם היום אין סמכות לעצור רכב בדרך לצורך בדיקת משנה.
<נעה בן שבת: אנחנו נשארים בעצם באותה רמה של סמכויות.
אלי אלאלוף: עוד משהו, נציגי המשטרה?
<שלמה שלי עינב: רציתי לענות לגבי הסמכות לבדיקה.
אלי אלאלוף: כרגע הסעיף הזה סגור.
<נעה בן שבת: אנחנו חוזרים לנושא העיצומים הכספיים.
<נעה בן שבת: היינו בסעיף 288 ועצרנו בפסקה (13) בעמוד 16.
<נעה בן שבת: (14) מייצר מזון שנקבעה לגביו חובה לקבל אישור ייצור נאות בלא שיש בידיו אישור כאמור, בניגוד לסעיף 47(א).
<נעה בן שבת: השאלה אם לא צריך כאן בעיצום הכספי לדבר גם על אי מילוי התנאים שנקבעו באישור הייצור הנאות או שלא בהתאם לתנאיו.
יעל גרמן: אני מבינה שכל העבירות האלה, זה פי אחד וחצי מהסכום הבסיסי.
<ענת מימון: אני רק אעיר שבעקבות ההערות שעלו בישיבה הקודמת לעניין הסכום הבסיסי, הפחתנו את הסכום הבסיסי לגבי יחיד מ-10,000 ל-8,000 שקלים לגבי תאגיד קטן.
<ענת מימון: תאגיד קטן שהוא עד מאה מיליון שקלים מחזור מכירות, זה עשרים אלף שקלים, ותאגיד גדול שהוא מעל מאה מיליון, זה ארבעים אלף שקלים.
<ענת מימון: בסוף הוספנו שני סעיפים לגבי עבירות סימון ועבירות של גוף זר שם באמת כנגזרת מההפחתה יש הסדר מיוחד לגבי הטלת העיצום הכספי לפי מספר המוצרים שלגביהם נעשתה ההפרה.
<ענת מימון: כרגע כל ההפרות עליהן אנחנו מדברים, הפרה אחת בודדת, לא משנה בכמה מוצרים היא נעשתה, הסכום מוטל פעם אחת.
יעל גרמן: אנחנו נמצאים בסעיף (14) ויש לנו כאן 14 סעיפים בגינם אנחנו יכולים להטיל עיצום כספי שהוא פי אחד וחצי מהסכום הבסיסי.
יעל גרמן: אם הטלנו פעם אחת והם עשו 14 עבירות, לא נכפיל את זה ב-14.
<ענת מימון: אם זאת אותה סדרה של מוצרים לגביה יש הפרה מסוימת, לדוגמה התגלה איזשהו חומר או משהו כזה, פעם אחת מטילים ולא 14 פעמים, אבל כמובן שאם אותו עוסק פעם אחר פעם חוזר על אותה עבירה ומדובר על עבירה שחוזרת על עצמה ואפשר לנתק מההפרות, זה יוטל פעמיים.
יעל גרמן: בואי נאמר שהעבריין לצורך העניין מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד להוראות.
יעל גרמן: לאחר מכן הוא מוסיף למוצר בשר מעובד ובתהליך עיבודו חומרים בניגוד להוראות.
<שרון גוטמן: אלה הפרות נפרדות.
<ענת מימון: מה שהתכוונתי, אם את הבשר המעובד הוא מוסיף בכמה אריזות של הבשר, זה מוטל פעם אחת.
<נעה בן שבת: אנחנו נוסיף בלי שיש בידיו אישור כאמור או בניגוד לתנאיו.
<שרון גוטמן: בסעיף 47(ב) כתוב לא ייצר אדם מזון אלא בהתאם לתנאים, ואני לא רואה אם הסעיף מפנה ל-47(ב).
יעל גרמן: הוא מפנה ל-47(א).
<שרון גוטמן: צריך להוסיף את 47(ב).
<אביטל בגין: בכל מקרה אנחנו נוהגים את הפרת התנאים בשונה מהפרה של היעדר אישור בכלל לקבוע במדרג הנמוך יותר.
<אביטל בגין: את ההפרה של אי קיום תנאים של רישיון, היתר אישור, על פי רוב אנחנו קובעים במדרג נמוך יותר מהיעדר אישור בכלל.
<נעה בן שבת: יהיה לנו עיצום כספי כזה אבל בסעיף 287.
<שרון גוטמן: בעונשין, בעמוד 4, פסקה (16), צריך אותו נוסף לעשות גם בעיצומים.
<נעה בן שבת: בסדר, אבל זה יהיה במדרג הנמוך, בסעיף 287.
<נעה בן שבת: (14א) מייצר מזון בלא שקבע וסימן את הטמפרטורה המוגדרת הנדרשת לשמירה על בטיחות המזון, בניגוד להוראות סעיף 48(ג).
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על החובה שמוצע להוסיף לסעיף 28(ג) – גם זה טעון רביזיה – לציין ולסמן את הטמפרטורה המוגדרת לצורך שמירה על בטיחות המזון על גבי המזון.
<נעה בן שבת: חובה על היצרן.
<נעה בן שבת: זה רק אם הטמפרטורה הזאת נדרשת לפי חקיקת המזון.
<רז הילמן: מוגדרת, זה לא רק חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הטמפרטורה המבוקרת.
<רז הילמן: המבוקרת.
<נעה בן שבת: (15) מבצע פעולת הכנה או אריזה של מזון לקראת מכירה לצרכן באתר המכירה לצרכן בלא אישור פעילות יצרנית או שלא בהתאם לתנאיו בניגוד להוראות סעיף 50(א).
<נעה בן שבת: גם סעיף (15א) כפוף לרביזיה כי אנחנו צריכים לתקן את סעיף 52 לעניין המטבח המוסדי.
<נעה בן שבת: יש הסמכה לשר לקבוע חובת רישיון ואנחנו רוצים להבטיח שגם במקרה שנקבעה חובת רישיון, תהיה חובה לעמוד בתנאיו, אבל אם תיקבע הוראה כזאת, יהיה גם עיצום כספי.
<נעה בן שבת: (15) מייצר מזון מוסדי הטעון רישיון מטבחי מוסדי לפי התקנות, בלא שיש בידיו רישיון כאמור, או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד לסעיף 52(א3).
<נעה בן שבת: (16) מסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, בלא אישור ייצור נאות ללא היתר, בניגוד להוראות סעיף 73.
<נעה בן שבת: (17) מייבא מזון בלא תעודת יבואן רשום או בניגוד לתנאים הקבועים בתעודת היבואן הרשום, בניגוד להוראות סעיף 77.
<נעה בן שבת: (18) מייבא מזון שייצורו טעון אישור ייצור נאות, בלא שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים, בניגוד להוראות סעיף 78(א).
<נעה בן שבת: (19) מייבא מזון רגיל בלא אישור קבלת הצהרה, בניגוד להוראות סעיף 79(1).
<נעה בן שבת: (20) מייבא מזון רגיש בלא אישור מוקדם לייבוא או שלא בהתאם לדרישות שבאישור האמור, בניגוד להוראות סעיף 80(א)(1).
<נעה בן שבת: אין כאן התייחסות לאיסור לייבא בייבוא אישי שלא בהתאם להגבלות שנקבעו בייבוא אישי.
<נעה בן שבת: השאלה היא האם במכוון אין התייחסות לדבר הזה.
<אלי גורדון: אני לא משפטן, אבל למיטב ידיעתי זה לבעל רישיון.
<זמר בלונדהיים: על עוסק.
<זמר בלונדהיים: לאו דווקא על בעל רישיון אבל על עוסק.
<זמר בלונדהיים: מנהל שירות המזון כשיר לעבור למשרד המשפטים.
<נעה בן שבת: (21) מייבא מזון שהוא מסר לגביו פרטים לא נכונים באחד מאלה – במסמך, בטופס או במידע שמסר במצורף לבקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש, כאמור בסעיף 92(א)(2).
<נעה בן שבת: אנחנו משאירים את זה ברמה הגבוהה של העיצומים הכספיים?
<נעה בן שבת: האם לגבי העונשין, יש איזה שינוי לגבי מסירת פרטים?
<שרון גוטמן: בעונשין, זה עובר לנמוך.
<נעה בן שבת: (22) מייבא מזון בניגוד להוראות סעיף 110(ג).
<נעה בן שבת: (23) מוציא משלוח מזון שייבא מתחנת הסגר בלא שקיבל תעודת שחרור, בניגוד להוראות סעיף 112.
<נעה בן שבת: (23א) מייצר מזון המיועד אך ורק לייצוא שמסר פרטים לא נכונים בהצהרת ייצוא.
<אביטל בגין: חסר בניגוד ל.
אלי אלאלוף: אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהצטרפו אלינו, מירב בן ארי וג'מאל זחאלקה.
יעל גרמן: אני פנויה.
יעקב מרגי: יש לי ישיבת סיעה.
מירב בן ארי: גם לי יש ישיבת סיעה.
אלי אלאלוף: אני קיבלתי פטור.
<נעה בן שבת: בשמחה.
<נעה בן שבת: זה כולל את הרביזיות של חברת הכנסת גרמן והרביזיה של חברת הכנסת מיכאלי.
<נעה בן שבת: אם יהיו רביזיות נוספות, גם הן יהיו.
אלי אלאלוף: אם כן, הודענו על כך.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים שהוועדה כן תקיים דיון מחדש.
<נעה בן שבת: היועצים המשפטיים לא יכולים לבקש רביזיה אלא צריך להציע לכם לקיים רביזיה במספר סעיפים בסימן ב'.
אלי אלאלוף: כל מה שאת רוצה.
אלי אלאלוף: אפשר לעשות את זה היום ב-3:00.
אלי אלאלוף: אנחנו בעמוד 17, פסקה (23ב).
<נעה בן שבת: בסעיף (22) יש לנו מייבא מזון בניגוד להוראות סעיף 100(ג) ואנחנו צריכים למצוא את האזכור הנכון.
<נעה בן שבת: אנחנו נמצא אותו.
<נעה בן שבת: לגבי סעיף קטן (23א), מסר פרטים לא נכונים בהצהרת הייצוא, אנחנו לא נגיד בניגוד לסעיף כי אין סעיף שמחייב אותו למסור פרטים נכונים אלא יש סעיף שמחייב אותו למסור הצהרה וממילא אם הוא הפר את ההוראה של הסעיף שמדבר על הצהרת הייצוא.
<זמר בלונדהיים: אולי אפשר להוסיף הצהרת ייצוא לפי סעיף 148(א).
<נעה בן שבת: בהצהרת ייצוא לפי סעיף.
<נעה בן שבת: (23ב) מייצר מזון המיועד אך ורק לייצוא או משווק מזון כאמור שלא קיים הוראה פרטנית בניגוד להוראות סעיף 148א(ד).
<נעה בן שבת: דיברנו על זה גם בהוראות העונשיות.
<נעה בן שבת: זאת מקבילה לזה.
<נעה בן שבת: (23ג) מייצר מזון המיועד אך ורק לייצוא שאינו מקיים את הוראות סעיפים 151 עד 154.
<נעה בן שבת: גם כאן צריך לעשות התאמה בסעיפים.
<נעה בן שבת: סעיף 154 הוסר בינתיים אבל הכוונה לאותן הוראות שהיו חלות על משווק ולא חלות על היצואן בגלל שהייצוא עצמו הוצא מההגדרה.
<נעה בן שבת: (24) מוציא מזון ממחסן הרשום בתעודת רישום היבואן, בניגוד להוראות סעיף 123.
<נעה בן שבת: הכוונה היא למצב שבו ניתנה תעודת שחרור מותנית או ניתנה אפשרות להוציא את המוצרים המיובאים למחסן של היבואן בתנאים מסוימים והתנאים לא קוימו ועל כן יש עיצום כספי.
<נעה בן שבת: (25) מקבל מזון מיצרן או מיבואן שאינם בעלי רישיון ייצור או תעודת יבואן רשום, לפי העניין, בניגוד להוראות סעיף 151(א).
<נעה בן שבת: בפסקה (27) יש לנו הוראות גם על בדיקה, האם אתה מקבל מיצרן או מיבואן וגם חובת אימות אחת לשנה של מצב היצרן או היבואן למעט אם נרשמת לרישום של עדכון.
<נעה בן שבת: הנושא של אימות הרישום הוא לא אחרי ההוראה בסעיף 25 או שלא מוחל עליה עיצום כספי?
<נעה בן שבת: האם אתם מבינים את ההוראה של האימות כחלק מההוראה המחייבת אותו לקבל את המזון ממישהו בעל רישיון ייצור?
<זמר בלונדהיים: הורדתם את המילה בתוקף.
<זמר בלונדהיים: להבנתי זה נכנס מזה שכתבנו את המילה בתוקף ומזה נגזר מתי הוא צריך לעשות את אימות תוקף – אחת לשנה.
<זמר בלונדהיים: אם הורידו את המילה בתוקף, זה באמת מוציא את זה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שזה אמור להיות חלק מזה.
<נעה בן שבת: אם כן, נחזיר את המילה "בתוקף" לכאן למרות שבמקומות אחרים הורדנו אותה.
<נעה בן שבת: כאן יש לה משמעות.
<נעה בן שבת: (27) לא שומר מסמך או פרט – בניגוד להוראות סעיף 58, סעיף 126, סעיף 128 – אותו סעיף 128 מפנה לסעיפים שרשומים בסוגריים – (130(ב), 131, 131א, 132, 133, 134), סעיף 148א(א)(4), סעיף 153, סעיף 157 או סעיף 162 – שמפנה אותנו לרשום בסוגריים – (163(2)).
<נעה בן שבת: סעיף 130(ב) מדגיש את חשיבות הנושא של שמירת המסמכים.
<נעה בן שבת: סעיף 130(ב) נוגע לתוצאות של בדיקה שעל היבואן לשמור ומכך נובעת החשיבות.
<נעה בן שבת: אני מבינה שרציתם גם להציע בכל זאת שינוי בהוראות העונשין בנושא הזה.
<שרון גוטמן: עשינו את זה בסעיף 7(א) כאשר הפרדנו את בדיקות המעבדה כי זה לב לבה של הרפורמה אותו יבואן צריך לבצע את הבדיקות, להביא מהיצרן ולשמור אותן אצלו.
<שרון גוטמן: לכן הפרדנו ל-27(א) את ההוראה לעניין חובת קיום הבדיקות והבדיקה של הבדיקות.
<שרון גוטמן: בסעיף 27 יש רק את שמירת המסמכים.
<נעה בן שבת: משמעות הדבר היא שמוסיפים חובה לבצע את הבדיקות ולא רק חובה לשמור את מסמך הבדיקה.
<זמר בלונדהיים: חובה שזה מוצר שיש לגביו בדיקות.
<זמר בלונדהיים: לא שינינו את ההסדר המהותי.
<זמר בלונדהיים: אלה יכולות להיות בדיקות שביצע היצרן או כל אחד אחר, אבל אתה רק צריך לוודא שאתה לא מביא מוצר שלא בוצעו לגביו בדיקות.
<זמר בלונדהיים: להביא מוצר שלא בוצעו לגביו בדיקות, זה לא שמרתי את המסמכים אלא זה הבאתי מוצר שלא בוצעו לגביו בדיקות וזה מאוד מאוד חמור.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נותנים בך אמון שאתה מביא מוצרים שנבדקו.
<זמר בלונדהיים: אחר כך יכול להיות שהבאת ואיבדת את המסמך, בסדר, אז הפרת את הוראת שמירת המסמכים וזאת דרגת חומרה פחותה בהרבה.
<זמר בלונדהיים: זה ההבדל שחודד.\
יעקב מרגי: אבל הוא מחויב בשמירת המסמכים.
<זמר בלונדהיים: נכון, אבל יש הבדל בין לשמור לבין לא היה לך במקור.
<נעה בן שבת: הוא גם צריך לוודא שנעשתה בדיקה.
<רז הילמן: ואם לא היה במקור?
אלי אלאלוף: רגע, אני רוצה לוודא.
אלי אלאלוף: היבואן יכול להביא לא דרך היצרן אבל עם מסמכים.
<זמר בלונדהיים: בהחלט.
<זמר בלונדהיים: הוא יכול להביא.
<זמר בלונדהיים: הבדיקות יכולות להיעשות על ידי כל אחד.
<זמר בלונדהיים: אלה יכולות להיות בדיקות שהיצרן ביצע כשיש לך קשר אתו או אפילו כשאין לך קשר אתו אבל יש את המסמכים שהגיעו יחד, שהיצרן ביצע.
<זמר בלונדהיים: יכול להיות שאתה עשית בעצמך וזה יכול להיות בכל דרך, אבל העיקר שבוצעו בדיקות למוצר ולא אכפת לנו איך.
יעקב מרגי: זה שיש לי את המסמך, זה לא מספק אותך בדיעבד?
יעקב מרגי: התברר שלא נעשתה בדיקה ולי יש מסמך.
יעקב מרגי: זה מחייב אותי לעשות בדיקה עוד פעם?
<זמר בלונדהיים: אם היצרן זייף מסמך - - -
יעקב מרגי: ואני לא יודע.
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא מדברים על זה.
אלי אלאלוף: כל הבסיס של החוק הוא שכדי לייבא, אתה לא חייב ללכת ליצרן ולהיות בקשר ישיר אתו.
אלי אלאלוף: אתה יכול להיות בקשר עם ספק והוא אמור לספק.
אלי אלאלוף: אם לא, תעשה את הבדיקה.
<רז הילמן: רציתי להבין.
<רז הילמן: אם למישהו אין את אחת הבדיקות, הוא לא עשה בכלל, מה השינוי שאתם אומרים לגביו?
<זמר בלונדהיים: אנחנו פשוט מחדדים את ההפרדה.
<זמר בלונדהיים: בעצם שמנו לב שבקשר לבדיקות, החובה היחידה שיש היא לשמור מסמכים.
<זמר בלונדהיים: אלה שתי חובות נפרדות.
<זמר בלונדהיים: קודם יש את החובה שיבוצעו בדיקות - - -
<רז הילמן: שתיהן קיימות בעיצומים הכספיים?
<זמר בלונדהיים: שתיהן קיימות ברמות שונות.
<זמר בלונדהיים: אנחנו עושים את ההפרדה.
<זמר בלונדהיים: במהות אם לא בוצעה בדיקה, זה חמור, ואם בוצעה בדיקה ורק לא שמרת את המסמך, זה חמור אבל פחות.
<זמר בלונדהיים: בסעיף 27 עשינו לא מה שהתכוונו.
<זמר בלונדהיים: הוספנו ברמה הנמוכה של העיצומים דווקא את שמירת המסמכים, ב-10א.
<זמר בלונדהיים: ברמה הנמוכה הוספנו את 10א, לא שמר מסמכים בניגוד ל-130(ב), זאת הייתה הכוונה וכאן אמור להיות דווקא לא ביצע בדיקות או לא החזיק מסמכים ביחד עם הבדיקות לפי 130(א).
<זמר בלונדהיים: יש לנו את זה פעמיים.
<נעה בן שבת: עוד לא הקראנו את התיקונים.
<אלי גורדון: אם יורשה לי לשאול שאלה.
<אלי גורדון: זמר, כדי להבין.
<אלי גורדון: הכוונה שגם סעיף (27) וגם סעיף (27א) נשארים ברמה של מדרג גבוה, חמור, ורק עשינו הפרדה בין כלל המסמכים לבין תוצאות בדיקה.
<זמר בלונדהיים: מה שאמרתי קודם, התבסס על זה שראיתי ברמה הנמוכה ועכשיו אתם מתקנים אותי.
<נעה בן שבת: נקריא את הסעיף המתוקן כפי שהוא.
<נעה בן שבת: הסעיף נקרא שמירת תוצאות של בדיקות מעבדה וכרגע מוצע לקרוא לו בדיקות מעבדה.
<נעה בן שבת: 130.
<נעה בן שבת: בדיקות מעבדה.
<נעה בן שבת: יבואן מזון יבדוק לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח כי בוצעה בדיקה המעידה על עמידת המזון בדרישות המופעלות עליו לפי חקיקת המזון ולפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי סימן זה.
<נעה בן שבת: לעניין סימן זה, בדיקה – בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון, מעבדה בישראל או מעבדה שאושרה או הוכרה על ידי אחד הגופים כאמור בסעיפים 78(א) ו-78(ב)(2).
<נעה בן שבת: יבואן מזון ישמור לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח המזון את תוצאות של בדיקה שנערכה כאמור בסעיף קטן (א).
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), יבואן שיש לו קשר עם יצרן המזון בין אם באופן ישיר או דרך ספק אשר יש לו קשר ישיר עם יצרן המזון, רשאי לבדוק עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון לפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי סימן זה באמצעות מסמכים לפי פסקאות (1) ו-ׁ(2) שלהלן וישמור מסמכים אלה.
<נעה בן שבת: כאן יש פירוט של אותם מסמכים.