GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: אין שם שירותי מגן דוד אדום.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא מבינה את ההתנהגות הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: זה מעצבן.
אלי אלאלוף: לדעתי אתה טועה.
<סאבת אבו ראס: אני טועה?
<סאבת אבו ראס: אני תושב המקום טועה?
אלי אלאלוף: כתושב במקום.
מאיר כהן: אתה מצפה שבכל כפר בלתי מוכר יפתחו תחנה?
<סאבת אבו ראס: בערים טייבה, טירה וקלנסאווה, אני אומר לך שאין.
<סאבת אבו ראס: אני מתחייב על זה שאין.
שולי מועלם-רפאלי: אתה לא מקשיב למה שאומרים לך.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה אליך.
אלי אלאלוף: אני לא אוהב להשאיר דברים באוויר.
אלי אלאלוף: ציינת שלושה ישובים.
אלי אלאלוף: אני מבקש ממגן דוד אדום להגיד איך הוא מטפל בשלושת הישובים האלה ובזה נסיים את הדיון.
אלי אלאלוף: זאת נקודה אחת.
אלי אלאלוף: תקבל מכתב ואני רוצה לקבל את ההעתק שלו, אדוני נציג מגן דוד אדום.
אלי אלאלוף: אני לא חושב שזה טוב שנהיה דמגוגיים.
<סאבת אבו ראס: אדוני, אני מדבר על הישוב שלי.
אלי אלאלוף: לא אמרתי לך שאתה דמגוג אבל הדמגוגיה מסוכנת לכולנו.
<סאבת אבו ראס: אני מסכים.
<סאבת אבו ראס: גם אי אמירת האמת מסוכנת.
אלי אלאלוף: אני מזכיר את העיקרון.
אלי אלאלוף: בוא נזכיר את העקרונות של המדינה הדמוקרטית הזאת, כמה שהיא בעייתית אבל היא בעיקר דמוקרטית.
<סאבת אבו ראס: מה זה קשור?
<יגאל וינר: עמדת המועצה בעניין הזה היא שהאפשרות להפעיל שירות התנדבותי צריכה להיות רחבה ככל האפשר.
<נעה בן שבת: עדיין לא הגענו לזה.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו מדברים על רשות ציבורית.
<יגאל וינר: אמרתי את עמדת המועצה האזרחית.
<נעה בן שבת: לא אלה גופים מפעילים, לא אלה בלבד גופים מפעילים.
<נעה בן שבת: הם יכולים להיות גופים מפעילים ויכולים להיות גופים מפעילים אחרים נוספים אם הם עומדים בתנאים שקבועים להפעלה.
<יגאל וינר: אני מבין בדיוק.
אלי אלאלוף: אני מבקש לחזור לחוק.
<יגאל וינר: אני מדבר על החוק.
אלי אלאלוף: על איזה סעיף אתה מדבר?
<יגאל וינר: אני מדבר על הסעיף שמגדיר מי הם הגופים שרשאים להפעיל שירות לאומי.
<נעה בן שבת: אבל זה לא הסעיף.
<נעה בן שבת: הסעיף שלנו מדבר על מי היא רשות ציבורית.
<נעה בן שבת: זה לא הסעיף שקובע מי הוא גוף מפעיל.
<יגאל וינר: נכון.
<יגאל וינר: אני לא מדבר על ההכרה בגוף מפעיל אלא אני מדבר על מי רשאי להיות מנוי ברשימת הגופים המפעילים, סעיף (7)(ג).
אלי אלאלוף: אתה קופץ למקום אחר וגם אותי אתה מצליח לבלבל.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף הזה, תתייחס.
<יגאל וינר: זה בדיוק אותו דין כמו עמידר, אדוני היושב ראש.
<יגאל וינר: אני רוצה להרחיב את הנושא הזה ברגע.
אלי אלאלוף: לא הוספנו את עמידר.
<יגאל וינר: הדיור הציבורי, סליחה.
אלי אלאלוף: הדיור הציבורי.
אלי אלאלוף: מצטרפים אלינו שני חברי כנסת, איימן עודה וסופה לנדבר.
<יגאל וינר: אני רוצה לתת דוגמה ויכול להיות שכאן טעות שלנו ונשמח לקבל הבהרה.
<יגאל וינר: לדוגמה, אנחנו רצינו שתהיה אפשרות להפעיל מתנדבים שאינם יהודים ברשות שדות התעופה כדי שיוכלו להקל על המפגש בין נוסעים מהאוכלוסייה הלא יהודית לבין התהליך שקיים בשדה התעופה.
<יגאל וינר: הדבר נאמר מכיוון שרשות שדות התעופה היא גוף רווחי שמרוויח הרבה כסף, לא יכולים להפעיל שם מתנדבי שירות.
<יגאל וינר: זה לא תחום שפעילותו בתחומים שמנויים כתחומים של שירות לאומי.
<יגאל וינר: אם אנחנו טועים וזה אפשרי וההתייחסות היא לתפקיד ולא לגוף, אנחנו כמובן ניערך לכך.
<נעה בן שבת: נגיע לסעיף של התחומים.
<נעה בן שבת: כרגע זה נמצא בסעיף 5, הועבר לשם מסעיף 12.
<נעה בן שבת: נגיע לתחומים ואז נוכל לדבר על התחומים.
<יגאל וינר: זה לבוא לזה משני הכיוונים.
<נעה בן שבת: אפשר לדון בכל עכשיו, אבל אפשר לעשות את זה אחר כך.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אני מתנצלת.
שולי מועלם-רפאלי: אני צריכה ללכת לוועדה אחרת.
<ישעיהו אברהם: אני עורך דין של בת עמי.
<ישעיהו אברהם: עקרונית, להגדרה של רשות ציבורית כן יש השלכה לשאלה מי יכול להפעיל שירות לאומי כי החוק בסעיף 61 ההיסטורי שלו קובע שתי חלופות, האחת, שהיא רשות ציבורית, והשנייה, שזה תאגיד, עמותה או חברה לתועלת הציבור.
<ישעיהו אברהם: אלה שתי החלופות.
<ישעיהו אברהם: לכן ברור שכל הגבלה מרשות מקומית תמנע ממנה להפעיל שירות לאומי.
<נעה בן שבת: היא תמנע.
<נעה בן שבת: היא תפנה אותה למסלול האחר.
<נעה בן שבת: היא לא תסגור את הדלת.
<ישעיהו אברהם: לא, אבל המשמעות היא שתאגיד סטטוטורי שלא עומד בתנאים כאן, מצבו הרבה יותר גרוע מעמותה כי עמותה לא צריכה להוכיח שעיקר פעילותה בתחום השירות הלאומי.
<ישעיהו אברהם: לעומת זאת, אם חברה ממשלתית, שברור שכל הכסף שהיא מרוויח הוא לתועלת הציבור בסופו של דבר, והיא תקים מחלקה נפרדת שתעסוק בדברים שהם רלוונטיים מאוד לשירות הלאומי, אז מה שיצא זה שאם היא תעסוק בחינוך, ברווחה, לא משנה, אבל אם עיקר פעילותה הוא בשדות תעופה, זה לא יעזור שזה בתחומים.
<ישעיהו אברהם: והיא ממועטת על ידי הסעיף הזה ולכן היא לא יכולה להפעיל שירות לאומי.
<ישעיהו אברהם: לכן מה שיקרה זה שאם היום חשבנו על עמיגור והכנסנו את רווחה, זה יפתור את הבעיה של עמיגור אבל תבוא רשת ותרצה להפעיל שירות לאומי, היא לא תוכל ולא יעזור שום שיקול דעת של המנכ"ל.
<ישעיהו אברהם: היא תהיה מנועה לפי חוק.
<ישעיהו אברהם: הערה שנייה שכדאי לשקול אותה היא שבסעיף שאומר שזאת רשות מקומית, גם לוועד מקומי שהוא נציגות מוניציפאלית של ישובים קטנים תהיה אפשרות להפעיל שירות לאומי.
<ישעיהו אברהם: אחרת המשמעות היא שאי אפשר יותר להפעיל שירות לאומי בהתיישבות כי זה לא מופעל על ידי עמותות אלא שם יש או את הקיבוץ או את המושב וכך הלאה, הוא לא גוף שאפשר להגיד שהוא מבוקר על פי חוק, בוודאי שלא עיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי כי הוא גוף מוניציפאלי, והמשמעות היא שכל השירות הלאומי בהתיישבות, אם לא תהיה אפשרות דרך הגדרת ועד מקומי להפעיל שירות לאומי, לא יהיה שם יותר שירות לאומי.
<נעה בן שבת: אדוני, להערה השנייה אני רוצה לבקש לבחון את הסוגיה כיוון שאני חושבת שרשות מקומית כן אמורה לכלול ועד מקומי.
<ישעיהו אברהם: אפשר להבהיר שזה לרבות ועד מקומי.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה שההבהרה הזאת נדרשת ולכן אני רוצה לבדוק את הנושא מבחינת ההגדרות.
אלי אלאלוף: אין ועד מקומי שהוא לא ת"פ של מועצה אזורית.
<ישעיהו אברהם: כן, אבל השאלה אם מבחינת - - -
אלי אלאלוף: מועצה אזורית, זה נותן פתרון.
<ישעיהו אברהם: מי שישכור אותו בפועל, מי שיחתום על החוזה, זה יהיה הוועד המקומי.
<ישעיהו אברהם: המועצה האזורית לא קבלן עבודה של הוועד המקומי אלא לוועד המקומי יש תקציב משלו וסמכות משלו לפעול.
<ישעיהו אברהם: אם ייקבע באיזשהו מקום שוועד מקומי הוא לא רשות מקומית - - -
אלי אלאלוף: כדאי שנברר, כפי שאמרה היועצת המשפטית.
<איה דביר: אני רוצה שהדיון כן מתפתח על הרחבת האפשרות ואני מזכירה שהאופי של שירות לאומי הוא כחלף שירות צבאי.
<איה דביר: זה האופי שלו.
<איה דביר: הוא נפתח לאוכלוסיות שאינן מבצעות שירות צבאי והוא מקבל את המאפיינים האלה מעצם היותו שירות שנעשה לטובת הקהילה ולא בתוך חברות שפועלות למטרות רווח.
<איה דביר: הממשלה אפשרה לרשויות שונות שלא פועלות למטרת רווח וזה משליך ומקרין על כל יתר הפעילות.
<איה דביר: לצד הרצון העז להרחיב את תחום השירות הלאומי שאנחנו שותפים לו וחפצים ביקרו, יש חשיבות לשמור על האופי הממלכתי שלו.
<איה דביר: ברגע שנפתח את האפשרות להפעיל את זה בחברות שפועלות למטרת רווח - ואם אני לא טועה, מעדכונים שאני מקבלת עכשיו מאנשים שעוסקים בזה – עמידר היא כן זרוע ביצוע של משרד השיכון אבל לא חלף.
<איה דביר: המטרה שלנו כאן הייתה לייעל את השירות.
<איה דביר: כשפועלים בהתייעלות והמטרה של התאגדות היא השאת רווחים, זה מקרין על כל יתר הפעילות.
<איה דביר: כל האפשרות להגן על כוח האדם בשירות הציבורי, על המפגש עם שוק העבודה, קטנה בעולמות האלה.
<איה דביר: לכן לדעתנו לא נכון להרחיב.
<איה דביר: אם כבר, נכון להצר ולהגדיר שגם רשות ציבורית צריכה להיות כזאת שפועלת שלא לכוונת רווח.
<איה דביר: בוודאי שנכון לשמור את המאפיין שעיקר פעילותה בתחומים שהוכרו כתחומים שראוי להרחיב בהם שירות לאומי.
<איה דביר: פיקוח והאכיפה של הרשות הם נמוכים מאוד גם היום.
<איה דביר: הגדרות לחוד וביצוע לחוד.
<איה דביר: יינתן אישור לגוף מפעיל להיות גוף מפעיל, היכולת להבטיח שבאמת הם עושים רק את התחומים שרצינו שיעשו ולא זולגים לתחומים אחרים קטן.
<נעה בן שבת: אבל הטענה שהושמעה כאן היא שיש רשויות שהן כן נכללות, גופים ציבוריים, אפילו רשויות סטטוטוריות שהן מבצעות פעילות וכיוון שהדרישה כאן בפסקת משנה (ג) היא שעיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי, דרישה כזאת לא מופיעה במקבילה שלה בקביעה מי הוא גוף מפעיל, אז בעצם הרשויות האלה נפגעות.
<נעה בן שבת: יכול להיות שצריך לתת את הדעת על זה ולנסות או לסגור שם בסעיף 61, לדבר על עיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי, ואז אנחנו לא ניתן את זה לגוף שעיקר פעילותו בתחום אחר, גם אם הוא עוסק בתחום מתחומי השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: להביא את זה בחשבון.
<קריאה: אבל זה יהיה מהלך שיצמצם באופן משמעותי את האפשרות להתנדב בשירות לאומי.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה שיחסרו מקומות.
<איה דביר: מאידך גיסא, חברת חשמל נכנסת פנימה.
<יואב ארבל: לא.
<יואב ארבל: חברת חשמל, עיקר פעילותו, לא נכנסת פנימה.
<איה דביר: אני אומרת שזה מאידך גיסא.
<איה דביר: אם משמיטים את עיקר פעילותו, חברות נכנסות פנימה וספק אם שם יופעלו המתנדבים.
<איה דביר: הרי גם לחברות מסחריות יש רווחה וכוח אדם.
<איה דביר: מה השונות כאן?
<נעה בן שבת: יתכן שהדרך צריכה להיות אחרת, ללכת בגוף מפעיל לצמצם שם ולהגיד שם עיקר פעילותו בתחומי השירות הלאומי והאזרחי.
<איה דביר: אולי נגיד ברשות הציבורית כמקשה אחת בגוף המפעיל מהטעם הזה שזה באמת מקרין אחד עלה שני.
<איה דביר: לגבי הוועד המקומי, למיטב זיכרוני בדקנו את השאלה הזאת בהליכי החקיקה.
<איה דביר: הניסוח רשות מקומית כולל גם מועצה, גם עירייה וועד הוא אורגן אחר שאינו בעל אותם מאפיינים אבל אני אשמח לבדוק במשרד המשפטים את העמדה שלהם.
<יואב ארבל: אני מציע שנבדוק את זה אבל נוודא שוועד מקומי נמצא בפנים.
<יואב ארבל: אם צריך, נוסיף אותו, ואם הוא נמצא בפנים, הוא נמצא בפנים.
אלי אלאלוף: לגבי ועד מקומי ההחלטה היא ברורה.
אלי אלאלוף: בודקים את זה.
אלי אלאלוף: בעיקרון לדעתי זה נמצא בכל מה שקשור לרשויות מקומיות או אזוריות אבל תבדקו את זה.
<אורי שיינין: אני כן רוצה להמשיך להתייחס לדברים שהעלו כאן
<אורי שיינין: נציגי העמותות ונציגי המועצה האזרחית ומה שהעלה כאן משרד המשפטים.
<אורי שיינין: חוק השירות האזרחי נועד להסדיר את כל המעמד של השירות האזרחי כשירות ממלכתי.
<אורי שיינין: יש חשש מאוד גדול שכבר עמד עליו חבר הכנסת מאיר כהן והוא שברגע שאתה נותן לגוף אפשרות להעסיק מתנדבים בעלות שהיא הרבה יותר נמוכה בהשוואה לעלות העסקת עובדים אמיתיים, הוא ייטה להחליף את עובדיו הרגילים, ובדרך כלל גם את עובדיו שנמצאים בתחתית הפירמידה, במתנדבים של שירות לאומי.
<אורי שיינין: ככל שאתה תרחיב את הרשות הציבורית ותלך למחוזות של רשת ושל חברות ממשלתיות אחרות ובכלל של גופים שמטרתם אינה שירותי רווחה במובן הקלאסי של העניין או שירותי בריאות, החשש שהעובדים יוחלפו במתנדבים הולך ומתעצם.
<אורי שיינין: לכן אני חושב שאנחנו צריכים בסעיף הזה – ואני לא מדבר כרגע על הניסוח המשפטי, אם נעשה את זה רק כאן או גם פה וגם בסוגיה של הגוף המפעיל – להיות מאוד זהירים ומאוד קפדניים.
<אורי שיינין: חלילה לנו לבוא ולחוקק חוק שבסוף מה שהוא יעשה, הוא יאפשר למתנדבים קיימים לבוא ולעשות שירות במקומות שכל מה שהם יעשו, הם יחליפו עובדים קיימים וידחקו אותם אל מחוץ לשוק העבודה ולמחוזות העוני.
אלי אלאלוף: סוף סוף האוצר דואג גם למקום העבודה.
מאיר כהן: הוא צודק בכל מילה.
מאיר כהן: אני גם לא מבין למה יש רצון לשלוח לבתי משפט.
מאיר כהן: זה לא ברור לי.
מאיר כהן: לבית הנשיא.
מאיר כהן: אולי אצלנו בשכונת דימונה?
מאיר כהן: אתם רוצם לבוא לשם?
מאיר כהן: תכניסו גם את זה.
<נעה בן שבת: הרשויות המקומיות הן לא המקום היחיד בו אפשר לעשות שירות לאומי.
מאיר כהן: לדעתי ברשויות, ואני אומר את זה כראש עיר לשעבר, ויסלחו לי אוהביי הגדולים, ברשויות לא צריך לעשות התנדבות.
מאיר כהן: יש מספיק בתי אבות, מספיק מקומות בהם צריך לעשות התנדבות.
מאיר כהן: שירות אזרחי.
מאיר כהן: זה מכעיס אותי להיכנס לרשות מקומית לראות שמישהי יושבת שם שגובה כסף.
מאיר כהן: מה, איזה מין דבר זה?
אלי אלאלוף: מתנדבת?
מאיר כהן: מתנדבת שנותנת שעתיים בגבייה.
מאיר כהן: למה זה כך?
מאיר כהן: משלמים על זה.
מאיר כהן: זה עניין של רשות.
מאיר כהן: מה פתאום היא עושה את זה?
מאיר כהן: לזה אנחנו שמים את ההתנדבות?
<יואב ארבל: יש ברשויות המקומיות הרבה מאוד תפקידים.
מאיר כהן: אני מציע שתעשו פיין טיונינג גם ברשויות המקומיות ושתהיה הגדרה ברורה מה מותר ומה אסור.
<נעה בן שבת: יש אחרי כן ניסיון לקבוע מה הם התפקידים.
<יואב ארבל: יש הרבה מאוד תפקידים חשובים וטובים בתחומי החינוך ובתחומי הרווחה ברשויות המקומיות.
<יואב ארבל: בהצעת החוק יש סעיף שבא להסדיר מה מותר ומה אסור, גם ברשויות המקומיות וגם בשאר הגופים המפעילים.
<יואב ארבל: כשנגיע לסעיף, בהחלט נתייחס.
מאיר כהן: לגבי שאר הגופים, אתה תשמע התנגדות גדולה מאוד.
מאיר כהן: בבתי משפט לא צריכים להיות מתנדבים.
<נאדר אלקאסם: ההערה נכונה ואנחנו מקפידים, ברגע שמגדירים תפקידים של מתנדבים או משרדי ממשלה בהם הם יעבדו, מקפידים על כך שהמתנדבים לא יחליפו עובדי מדינה.
<נאדר אלקאסם: כל התפקיד שלהם הוא סיוע לעובדי מדינה ולעשות תפקידים שלא קיימים לעובדי מדינה קבועים.
מאיר כהן: אני שמח על כך.
<נאדר אלקאסם: מקפידים על זה ביתר שאת.
<נאדר אלקאסם: גם יחידת הפיקוח של הרשות מוודאת שהדברים האלה מתקיימים וכי המתנדבים לא מחליפים עובדים.
<נעה בן שבת: אבל אם הם לא מחליפים עובדים אלא רק מסייעים למזכירות בהכוונה של אנשים לאן להגיע וכולי?
<נעה בן שבת: זה דבר שיכול להיות.
<נאדר אלקאסם: אלה ההוראות שהוצאו למשרדים.
<נאדר אלקאסם: כך אנחנו פועלים בשטח.
<נעה בן שבת: אמרנו שלגבי רשות מקומית, נבדוק את הסוגיה האם רשות מקומית כוללת את הוועד המקומי.
<נעה בן שבת: נעבור להגדרה הבאה.
אחד מאלה: שירות לאומי.
אחד מאלה: שירות קהילתי.
אחד מאלה: שירות לאומי-אזרחי לפי חוק שירות לאומי-אזרחי.
אחד מאלה: תסביר לנו את כותרת החוק שהיא הצעת חוק שירות אזרחי ולמה בעצם היא כוללת את המטריה, גם את החוק האחר, חוק שירות לאומי-אזרחי.
<יואב ארבל: בכמה מלים איך הגענו לשמות האלה, לכל הכותרות.
<נעה בן שבת: לא רק לשמות אלא גם לכך שהחוק הזה אמור לשמש מטריה גם לחוק האחר.
<יואב ארבל: השירות היום קרוי שירות לאומי.
<יואב ארבל: כל מי שפטור מהצבא, מה שהוא עושה, הוא עושה שירות לאומי.
<יואב ארבל: פטור או לא נקרא לצבא.
<יואב ארבל: לפני כשנה וחצי עבר בכנסת חוק השוויון בנטל במגזר החרדי, שם חברי הכנסת הגדירו את השירות של המגזר החרדי כשירות לאומי אזרחי.
<יואב ארבל: זה השם שניתן לו שם.
<יואב ארבל: אנחנו כאן רצינו לעשות חוק, סוג של מטריה לכלל המסלולים.
<יואב ארבל: לכן אפשרנו לכל מי שהוא פטור משירות צבאי להגיע לשירות הלאומי.
<יואב ארבל: מכיוון שיש ציבור שהמילה לאומי, כמו שהבנו כאן, הוא מעדיף לא לשרת בשירות הלאומי, אפשרנו כאן גם מסלול שנקרא שירות קהילתי.
<יואב ארבל: שני המסלולים האלה, שירות לאומי ושירות קהילתי, הם בעצם אותו הדבר בדיוק.
<יואב ארבל: הנפקא מינא היחידה היא שהמתנדב עצמו בוחר באיזה מסלול הוא יהיה, שירות לאומי הוא שירות קהילתי.
<יואב ארבל: כל אחד יוכל לבחור מה השם של המסלול בו הוא יהיה.
<יואב ארבל: השירות האזרחי שנמצא כאן, זה בעצם שם כולל שקבענו לשלושת המסלולים האלה, הלאומי והקהילתי, וגם הלאומי-אזרחי של החרדים.
סופה לנדבר: אנחנו מתכוונים רק לחרדים או אנחנו מתכוונים גם לערבים וגם לדרוזים?
<יואב ארבל: השירות הלאומי-אזרחי הוא בחוק נפרד וכך הוא נקרא.
<יואב ארבל: החוק הזה בא בעיקרו לטפל בשאר האוכלוסיות שפטורות משירות צבאי או לא נקראות לשירות צבאי.
<יואב ארבל: מדובר על אוכלוסיות שפטורות מבחינה דתית, מבחינה רפואית וגם בני המגזר הלא יהודי שלא נקראים לשירות.
מאיר כהן: שמתנדבים.
<יואב ארבל: הכול בהתנדבות.
<יואב ארבל: כמובן מדובר על מסלול התנדבותי.
<יואב ארבל: אלה האוכלוסיות שמייעדים אותן למסלולים הלאומי או הקהילתי, כל אחד לפי בחירתו.
<יואב ארבל: אבל צריך להדגיש כמובן שהתנאים בשני המסלולים האלה זהים לחלוטין.
סופה לנדבר: אני רוצה להבין מה המכסה לערבים ומה המכסה לדרוזים.
<יואב ארבל: אין מכסות.
<יואב ארבל: יש לנו יעדים.
<יואב ארבל: מדובר על שירות התנדבותי.
<יואב ארבל: רק מי שרוצה בא ומתנדב.
מאיר כהן: חברת הכנסת שואלת האם מחר בבוקר ירצו 10,000 בני נוער מהמגזר הערבי להתנדב, האם יש מספיק תקציב?
<יואב ארבל: כמו שאמרת, מדובר בשאלה תקציבית.
<יואב ארבל: מבחינתנו השער פתוח, אבל מדובר בשאלה תקציבית.
<יואב ארבל: לכל מתנדב יש עלויות מסוימות.
מאיר כהן: יש רשימת המתנה.
מאיר כהן: יש רשימת אנשים שלא באים כי אין תקציב.
<יואב ארבל: הממשלה קבעה יעדים של הצטרפות לשירות.
<יואב ארבל: מבחינת היעדים שהממשלה קבעה, כל היעדים האלה כמובן מתוקצבים.
<סאבת אבו ראס: אנחנו כל כך קרובים להסכמה עם עשרים אחוזים מהאוכלוסייה, עם החוק הזה בין השאר לאוכלוסייה הערבית.
<סאבת אבו ראס: הייתי מציע שבמקום שירות קהילתי, ייאמר התנדבות קהילתית.
<סאבת אבו ראס: אדוני, אני יודע שאתה יודע ערבית.
<סאבת אבו ראס: למילה שירות יש קונוטציה - -
אלי אלאלוף: ערבית מרוקאית יהודית.
<סאבת אבו ראס: בסדר.
<סאבת אבו ראס: עדיין זאת ערבית.
<סאבת אבו ראס: המילה שירות יש לה קונוטציה שלילית.
<סאבת אבו ראס: אני חושב שהדבר הנכון הוא לומר התנדבות קהילתית במקום שירות קהילתי.
מאיר כהן: זה יפתור את הבעיה במגזר הערבי?
<סאבת אבו ראס: אני חושב שזה יקרב את הפתרון.
מאיר כהן: עזוב יקרב.
מאיר כהן: זה יפתור את הבעיה?
<קריאה: לפתור, לא, אבל יש לנו כל מיני הצעות.
שולי מועלם-רפאלי: ההצעה היא בואו נהפוך את מדינת ישראל למדינת כל אזרחיה.
אלי אלאלוף: לא, בבקשה.
שולי מועלם-רפאלי: הוא התחיל את זה מהדיון הראשון.
שולי מועלם-רפאלי: החוק הזה מדבר על שירות משמעותי וכך הוא ייקרא.
<סאבת אבו ראס: למילה שירות יש קונוטציה שלילית בשפה הערבית.
<סאבת אבו ראס: ח'אדר.
<סאבת אבו ראס: אני חושב ש-פתאווה, התנדבות, יש לה קונוטציה חיובית ולכן אני מציע לקרוא לזה כך.
שולי מועלם-רפאלי: כשאתם מעודדים את בני הנוער הערבים ללכת להתנדבות הקהילתית, תדברו על זה כעל התנדבות קהילתית ובחוק במדינת ישראל, יקראו לו חוק השירות האזרחי כי אנחנו רוצים שירות משמעותי.
<סאבת אבו ראס: אני רוצה שכל האוכלוסייה הערבית תצטרף לזה.
שולי מועלם-רפאלי: אני אשמח מאוד.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה גם מחברת הכנסת שולי מועלם ידידתי היקרה.
אלי אלאלוף: בואו נתמקד קצת בדיון שלנו.
שולי מועלם-רפאלי: אני מסכימה.
שולי מועלם-רפאלי: זה הוא כל הזמן לוקח את זה לשם.
אלי אלאלוף: את שמה לב שאני לא מפריע לך לומר את הדברים.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה, בואו נתמקד.
אלי אלאלוף: נחזור לדיון ולא נתפזר כי לא נתקן את העולם באמצעות החוק הזה אלא רק נסבך את החוק ואז הוא לא יעבור עוד שמונה שנים.
שולי מועלם-רפאלי: לא, חבל, אני סומכת עליך שנעשה את זה.
אלי אלאלוף: תאפשרי לי.
אלי אלאלוף: אני הולך לחרוג ממה שאמרתי הבוקר.
אלי אלאלוף: היות ובאמת לא הייתה הזדמנות לחבר הכנסת איימן עודה לדבר ולהציג את הזווית שלו, דווקא אחרי שדיברנו על שירות לאומי ושירות אזרחי-לאומי, אני מבקש ממך לתת את דבריך ואני מבקש להקשיב לו.
איימן עודה: תודה רבה אדוני היושב ראש.
איימן עודה: שלום לכולם.
איימן עודה: אני רוצה להציג עמדה עקרונית ואני מבקש פתיחות וניסיון של כולנו, יחד אתי, לנסות להבין איך האוכלוסייה הערבית תופסת את השירות הזה.
איימן עודה: האוכלוסייה הערבית בעד התנדבות וגם התנדבות ממוסדת.
איימן עודה: האוכלוסייה הערבית לא מפנה עורף לאזרחות.
איימן עודה: היא רוצה להיות חלק מהאזרחות, היא מבקשת להיות חלק מהרשויות המקומיות, חלק מהמתנ"סים, חלק מכל משרדי הממשלה ולכן למה היא בעצם מתנגדת למה שנקרא שירות אזרחי או לאומי?
איימן עודה: בגלל שזאת לא הייתה התנדבות לשמה אלא פוליטיזציה של ההתנדבות.
איימן עודה: כלומר, אכן זה התחיל במשרד הביטחון, זה רגיש כלפי האוכלוסייה הערבית, כל הקשר בין הזכויות לבין החובות, זאת פוליטיזציה של ההתנדבות וגם הפחד, החשש העיקרי מהבאת מתנדבים על חשבון עובדים במצב כלכלי כל כך קשה בקרב האוכלוסייה הערבית.
איימן עודה: אבל אני רוצה לומר יותר מזה ולדבר על תפיסה.
איימן עודה: בדרך כלל מקדמים רעיונות כמו הרעיון הזה בתקופה של פיוס, פיוס היסטורי מסוים בין המדינה לבין מיעוט לאומי, כחלק מבניית אזרחות משותפת אבל לא בדרך של התרסה, לא כחלק מתפיסה איך להראות להם, איך להעביר את נטל אי השוויון מאת הממשלה אל גבה של האוכלוסייה הערבית שהיא האשמה כי היא לא נותנת, כי היא לא מתנדבת ולא משרתת, ולכן זה לא אנחנו אשמים אלא אתם אשמים.
איימן עודה: השיח צריך להיות אחר לגמרי.
איימן עודה: הוא צריך להיות שיח פתוח על האזרחות, אם זה פוליטי.
איימן עודה: אם זאת סוגיה פוליטית, צריך לדבר פוליטיקה.
איימן עודה: אם זאת סוגיה של התנדבות לשמה, ממש התנדבות לשמה, אז יושבים ובודקים איך מקדמים את ההתנדבות לשמה.
איימן עודה: למשל, הצעירים הערבים בבתי הספר התיכוניים מתנדבים במה שנקרא מחויבות אישית וזה חלק מתכנית משרד החינוך.
איימן עודה: מחויבות אישית.
איימן עודה: הם מתנדבים לא רק בקרב הערבים אלא גם בקרב יהודים נזקקים כמו בתי חולים ואנחנו מעודדים את הצעירים הערבים שישרתו בבתי החולים שם נמצאים יהודים וערבים כאחד.
איימן עודה: שיתנדבו.
איימן עודה: בוודאי, ההתנדבות היא ערך עליון.
איימן עודה: אבל כאשר זה פוליטי, התשובות באות כתשובות פוליטיות.
איימן עודה: לכן, אם אנחנו באמת רוצים לקדם התנדבות למען ההתנדבות עם כל הערכים הכול כך חשובים של התנדבות לטובת הפרט ולטובת הקהילה, לטובת כולנו, אני חושב שבאמת צריך לקיים דיון מפוכח, דיון פתוח ואמיתי וכן, בינך לבין הנהגת האוכלוסייה הערבית, וגם החרדים.
איימן עודה: אני חושב שאין לנו מה להפסיד.
איימן עודה: אם נחליט למשל שבחודש הזה אנחנו אכן רוצים לשבת ולקדם שיח אמיתי עם הנהגת האוכלוסייה הערבית.
איימן עודה: מה זאת אומרת הנהגת האוכלוסייה הערבית?
איימן עודה: רק לפני שבעה חודשים, קצת יותר, קיבלנו 88 אחוזים מהציבור שלנו.
איימן עודה: 88 אחוזים מהציבור שלנו שתמך בנו, אז אנחנו ההנהגה הנבחרת של הציבור הזה.
איימן עודה: מדברים על הציבור שלנו.
איימן עודה: צריך לקיים דיון אמיתי וכן עם הנהגת הציבור ולשאול אותו למה הוא מתנגד, כי הרי הוא בעד מחויבות אישית, הוא לא מפנה עורף לאזרחות, אפילו לפי הערכים, לפי התרבות וגם לפי הדת הרי הוא מעודד התנדבות, אז למה הוא מתנגד?
איימן עודה: בואו נבדוק היכן הבעיה.
איימן עודה: אולי אנחנו יכולים לשים משהו פה ומשהו שם כדי להביא התנדבות אמיתית אתה תרגישו טוב.
איימן עודה: אם אנחנו מקדמים את הדבר דרך הידברות ולא איך נכניע אותם על אפם ועל חמתם, אני חושב ששווה לעשות את המאמץ הזה.
איימן עודה: אם רוצה שולי מועלם וסופה לנדבר להחליט עבור האוכלוסייה הערבית על אפי ועל חמתי - - -
סופה לנדבר: אני לא מחליטה.
סופה לנדבר: אני מחליטה במדינת ישראל מי כן ומי לא ואתה יודע, גם ערבים וגם דרוזים וגם חרדים.
איימן עודה: אם אתם חושבים שהתכנית הזאת צריכה לעבור דרך ההצבעה של הבית היהודי ושל ישראל ביתנו בהתנגדותי שלי, של הרשימה המשותפת, וכך אנחנו עושים דבר טוב למען העניין, למען ההתנדבות, אם אתם חושבים שזאת הדרך הנכונה – מברוק.
איימן עודה: אם אתם חושבים ששווה לשבת חודש, שווה לבדוק - - -
סופה לנדבר: זה חוק ממשלתי.
סופה לנדבר: זה לא חוק שלי או שלה.
איימן עודה: כאשר נוגעים באוכלוסייה הערבית, לפחות להקשיב להנהגת האוכלוסייה הערבית ואחרי כן להצביע נגדה או נגד העמדה שלה אבל באמת, אני קורא לקיים דיון אמיתי וכן בנושא הזה.
אלי אלאלוף: תודה לך, איימן.
מאיר כהן: איימן, חבר הכנסת איימן עודה, אני חייב להגיד לך שהדברים שלך נופלים על אוזניים מאוד פתוחות, לפחות מבחינתי.
מאיר כהן: אין לי שום ספק שאסור שזה יבוא בכפייה, לא בדרך של נראה להם ולא בפטרונות ושום דבר מהסוג הזה.
מאיר כהן: אני מסכים אתך בכל מילה.
מאיר כהן: יחד עם זאת, אני חייב להגיד לך שעת הייתי שר הרווחה, טיילתי המון בישובים עליהם דיבר החבר, גם בישובים הלא מוכרים וגם בערים הגדולות.
מאיר כהן: באמת לא הבנתי את הדואליות שיש או שהתעוררה כל פעם שדיברתי על נושא ההתנדבות.
מאיר כהן: מצד אחד ראשי העמותות, ראשי הערים אמרו לי שהם מאוד רוצים אבל ההנהגה שלהם מתנגדת כי היעלה על הדעת ששר רווחה מגיע עם מאה תקנים ומחפש מתנדבים ומציע אותם לראשי הערים ואומר להם, חבר'ה, אני רוצה שבמועדון לילדים בסיכון יהיה מתנדב, מה אכפת לכם?
מאיר כהן: אני משלם עבורו.
מאיר כהן: אומרים לי: מאיר, אין דבר שאנחנו רוצים יותר מכל, אבל.
מאיר כהן: זה הפך להיות שאלה פוליטית.
מאיר כהן: להערכתי מה שצריך לעשות, איימן, זה את הדבר הבא.
מאיר כהן: אני מכבד את ההצעה הזאת לשיח.
מאיר כהן: אני לא קובע ליושב ראש, אבל אם היושב ראש ירצה באמת לעשות תוך כדי ובד בבד עם קידום החוק הזה שיח עם ראשי הרשויות ואתכם, אני חושב שזה יהיה מבורך.
מאיר כהן: מעבר לזה, אני אפילו מקבל את הצעתו של החבר שדיבר כאן.
מאיר כהן: אם יש איזה משהו בטרמינולוגיה שהוא כל כך מזעזע, כי החוק הזה בא מהמקום הטוב ביותר, כך אני מאמין.
איימן עודה: לכן גישה אזרחית דמוקרטית אומרת לא נקדם כל מיני דברים, יכול להיות שם החוק למשל, לפני שאנחנו יושבים.
איימן עודה: מה יקרה אם נשב חודש אחד?
איימן עודה: לא נקבע לעצמנו חודשיים או שלושה חודשים.
איימן עודה: אני מבקש לדון.
מאיר כהן: חכמת המעשה היא לא לקחת חוק ולתקוע אותו.
מאיר כהן: חכמת המעשה היא לשמוע אותך ולקבל החלטה כאשר בד בבד עם קידום החוק עושים איזה שיח.
איימן עודה: אחרי כן אומרים שבגלל שהשתכנענו, חוזרים.
איימן עודה: בשביל מה?
איימן עודה: בשביל מה לעשות את זה?
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת איימן עודה, החוק הזה הוא שמונה שנים בתהליך חקיקה.
שולי מועלם-רפאלי: קודם כל, איפה ההנהגה הערבית?
שולי מועלם-רפאלי: שמונה שנים ופתאום עכשיו מתחיל השיח עם ההנהגה הערבית?
שולי מועלם-רפאלי: מבין שנינו, מי שהופך את זה לפוליטי, זה אתה ולא אני כי אתה הצבת כאן את הבית היהודי ואת ישראל ביתנו בצד אחד – החשוכים, הלא דמוקרטים ועוד מלים שלא השתמשת בהן אבל לשם אתה מכוון – וכל השאר הם הטובים והנאורים שנורא תומכים בהתנדבות אבל בוא נתקע את החוק.
שולי מועלם-רפאלי: עם כל הכבוד להנהגה הערבית, שהיא חלק ואני לא מפקפקת במספר האנשים או במספר האחוזים שבחרו ברשימה המשותפת, שמונה שנים מקדמים הצעת חוק של שירות לאומי-אזרחי.
שולי מועלם-רפאלי: לאורך כל השנים האלה שוב ושוב בכל מקום אליו מגיעים שומעים את מה שאומר השר לשעבר מאיר כהן, שהציבור רוצה וההנהגה מתנגדת.
מאיר כהן: אפשר להציע לך משהו?
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לסיים את דבריי.
איימן עודה: אם הציבור ישמע אותך, יתנגד עוד.
איימן עודה: באמת.
איימן עודה: אני אומר לך.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני, עם כל הכבוד, הניסיון להפוך הצעת חוק ראויה שמדברת על שירות משמעותי, שמדברת על השתלבות בקהילה ובחברה הישראלית לפוליטית, זה ניסיון נואל במקרה הטוב וגרוע במקרה הרע.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאין מקום לשום עצירה.
שולי מועלם-רפאלי: כל הדיון צריך להתקיים כאן.
שולי מועלם-רפאלי: יש כאן חדר של ועדה, לפני שבועיים היה כאן דיון, אנשים הביעו את דעתם ביחס לחוק הזה כולל אנשים שמייצגים את הציבור הערבי ופתאום עכשיו בואו נעצור, בואו נלך, בואו נדייק.
שולי מועלם-רפאלי: סליחה, שמונה שנים זה מתנהל.
שולי מועלם-רפאלי: גם במשך שמונה השנים האלה הייתה הנהגה לציבור הערבי בכנסת.
שולי מועלם-רפאלי: ברוך השם הציבור הערבי בוחר את נבחריו לכנסת והם אמורים לייצג אותו.
שולי מועלם-רפאלי: , אתה רוצה, תבוא לכל דיון ותתנהל בתוכו אבל עכשיו להגיד שזה כן נוח, זה לא נוח, כן הקשבנו, לא הקשבנו, כן מי רוצה לעשות את זה כך, כן מי לא רוצה לעשות את זה כך – סליחה, אני מוחה בתוקף על הניסיון להפוך את החוק הזה לחוק פוליטי.
שולי מועלם-רפאלי: אין כאן שום ניסיון לכופף אף אחד.
שולי מועלם-רפאלי: יש כאן חוק שהמטרה שלו היא גדולה וחיובית לכל אזרח ואזרחית בגיל הרלוונטי במדינת ישראל.
איימן עודה: אדוני היושב ראש, לגבי הפוליטיקה של החוק.
איימן עודה: מתי זה התחיל כאן במדינת ישראל לגבי ערבים?
איימן עודה: זה התחיל אחרי המלצות ועדת אור.
איימן עודה: הוקמה ועדה שנקראה ועדת לפיד.
איימן עודה: השמאלנים בה היו גדעון עזרא וצחי הנגבי והימנים בה היו בני אילון ואפי איתם.