GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: ישנה אפשרות ממשית לפגיעה מיידית בבריאות הציבור כתוצאה מפעילות ייצור המזון או כתוצאה מייבוא המזון.
<ענת מימון: לא יינתן צו הגבלה מינהלי אלא לאחר שניתנה למי שהצו מופנה כלפיו הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו, אלא אם כן לא ניתן לאתרו בשקידה סבירה.
<ענת מימון: על אף הוראות סעיף קטן (ז), רשאי נותן הצו להוציא צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (ה)(2) גם בלא שניתנה הזדמנות לטעון טענות כאמור באותו סעיף קטן, אם סבר שיהיה במתן הזדמנות זו כדי לסכל את מטרת הוצאת הצו, ובלבד שהזדמנות כאמור תינתן בהקדם האפשרי לאחר מכן.
<ענת מימון: עותק של צו הגבלה מינהלי יוצג במקום שלגביו ניתן או במקום עסקו של מי שייבא את המזון, ויימסר לבעל המקום או לאדם שמנהל אותו, או למי שייבא את המזון, אם ניתן לאתרם בשקידה סבירה.
<ענת מימון: לא קוימו הוראותיו של צו הגבלה מינהלי, בנסיבות כאמור בסעיף קטן (ה)(2), רשאי נותן הרישיון לנקוט בכל אמצעי סביר הדרוש לצורך ביצועו ובמידת הצורך יהיה רשאי לקבל סיוע של שוטר לשם שימוש בכוח סביר הנדרש לצורך מימוש הצו.
<ענת מימון: צו הגבלה מינהלי יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו, ורשאי נותן הצו להאריך את תוקפו לתקופות נוספות ובלבד שסך כל התקופות לא יעלה על שישים ימים מיום שניתן.
<ענת מימון: בית משפט שלום רשאי להאריך את תוקפו של צו כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו על שלושים ימים כל אחת.
<ענת מימון: ואולם אם הוגש כתב אישום בעבירה שבקשר אליה הוצא צו ההגבלה המינהלי, לא יאריך בית המשפט את תוקפו של הצו לפי סעיף זה מעבר לשלושים ימים לאחר הגשת כתב האישום.
<ענת מימון: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהאפשרות להוציא צו הגבלה שיפוטי לפי סעיף 315.
<נעה בן שבת: אדוני, כדי להבהיר את ההוראות האלה.
<נעה בן שבת: הסעיף הזה נותן צווים יותר רחבים ומאפשר למנהל שירות המזון ולנותני הרישיון לתת צווים יותר רחבים.
<נעה בן שבת: הוא דורש מתן התראה אבל בנסיבות מסוימות אפשר גם להימנע מההתראה.
<נעה בן שבת: הוא דורש שימוע אבל בנסיבות מסוימות אפשר להימנע משימוע וכמו שדיברנו בבוקר, אפשר יהיה גם לקבל סיוע מהמשטרה לשם ביצוע הצו בידי משרד הבריאות במקרה הזה.
<זאב שמואל פרידמן: בקשר לסעיף (ו) סעיף קטן (2).
<זאב שמואל פרידמן: יש שם הגדרה שישנה אפשרות ממשית לפגיעה מידית בבריאות הציבור.
<זאב שמואל פרידמן: הוועדה כבר קיבלה את ההערה שמספיק שהוכח שיש אפשרות ממשית לבריאות הציבור כדי שיופעל שיקול דעת הממונה.
<זאב שמואל פרידמן: לא צריך שתהיה גם אפשרות ממשית והיא גם תהיה מידית.
<זאב שמואל פרידמן: ברגע שיש אפשרות ממשית, היא כוללת בתוכה גם רכיב מסוים של הסתברות למיידיות ולכן אני חושב באסתטיקה חקיקתית שהמילה מיידית תימחק.
<נעה בן שבת: אני רוצה לציין שאנחנו מדברים כאן בצווים שהם מאוד חמורים.
<נעה בן שבת: זאת הפעלה של סמכות שיש לה השלכה.
<נעה בן שבת: צריך ליצור כאן איזונים מתאימים.
<נעה בן שבת: מדובר על צווים מרחיקי לכת שיכולים להביא לסגירת העסק, להפסקת פעילות, וזה יותר חמור אפילו מרישיון מהבחינה הזאת כי הביצוע הוא מאוד מאוד מיידי.
<נעה בן שבת: אני חושבת שלכן צריך כאן לנהוג זהירות כאשר אנחנו מפעילים את ההוראות.
<זאב שמואל פרידמן: אם זה לא יהיה סביר, שיקול הדעת שלו ייפסל.
<זאב שמואל פרידמן: אפשר לערער על ההחלטה.
<זאב שמואל פרידמן: אנחנו אומרים כאן שיש אפשרות ממשית לפגיעה בבריאות הציבור.
<זאב שמואל פרידמן: מה גרם לאפשרות הממשית?
<זאב שמואל פרידמן: בן אדם מחר בבוקר יכול להיחנק, יכול להיפגע, ילד עלול למות.
<זאב שמואל פרידמן: על מה אנחנו מדברים כאן?
<זאב שמואל פרידמן: אנחנו צריכים שזה גם יהיה מיידית, שאם הוא לא יוציא את הצו הבוקר, בתוך שעה זה יקרה?
<זאב שמואל פרידמן: זה נשמע לא הגיוני.
<נעה בן שבת: מתן הצו עצמו לפי סעיף קטן (א) דורש סכנה לבריאות הציבור.
<נעה בן שבת: במקרים שיש אפשרות ממשית לפגיעה מיידית, המיידיות היא זו שמצדיקה את זה שלא תינתן קודם התראה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאין סיבה אחרת לא לתת התראה אלא אם כן זה מיידי.
<זאב שמואל פרידמן: אם יש אפשרות ממשית, זאת אומרת שקיימת הסתברות שזה יקרה בעוד רגע.
<זאב שמואל פרידמן: מי זה שייקח כאן את האחריות על הדבר הזה?
<נעה בן שבת: יש כאן איזשהו מדרג.
<נעה בן שבת: יש את האפשרות להטיל צו והוא מותנה בקיומה של סכנה לבריאות הציבור.
<נעה בן שבת: אחרי כן יש חובה לתת התרעה לפני כן ויש אפשרות להימנע ממתן התרעה וזה דורש אפשרות ממשית לפגיעה מיידית.
<נעה בן שבת: המיידיות היא זאת שמחייבת לא לתת התראה.
<זאב שמואל פרידמן: ברגע שאנחנו אומרים שיש אפשרות ממשית, המיידיות מונחת בפנינו משום שאנחנו מדברים על מנעד הסתברויות.
<זאב שמואל פרידמן: השאלה כמה הסתברות שזה יקרה בדיוק בעוד חצי דקה.
<זאב שמואל פרידמן: התשובה היא שזה סביר באותה מידה שזה יקרה בעוד חצי דקה וזה שזה יקרה בעוד שעה.
<זאב שמואל פרידמן: לכן זה כבר מונח בפנים.
<זאב שמואל פרידמן: אז מה שנשאר זה שיקול הדעת של הממונה.
<זאב שמואל פרידמן: לכתוב בספר החוקים שמותר לו להתערב בהתערבות כשהוא חושב שצריך להתערב מיידית, זה רק כאשר יש לו דוקומנטים שמראים שזה מיידי ממש – זה נשמע כאילו זאת כבילת שיקול הדעת.
<זאב שמואל פרידמן: המטריה, כשאנחנו מדברים כאן על סכנה לבריאות - - -
אלי אלאלוף: למשרד המשפטים יש הערה שונה?
<זמר בלונדהיים: לא שאני חולק מהותית על מה שנאמר אבל בדרך כלל סעיפים של חריג לשימוע מתייחסים בעצם למידתיות.
<נעה בן שבת: כאן זה חלק מההתרעה.
<נעה בן שבת: מהשימוע אפשר להימנע רק אם יש במתן הזדמנות זו כדי לסכל את מטרת תוצאת.
<זמר בלונדהיים: זה קישור לא נכון.
<זמר בלונדהיים: הדבר הזה צריך כמובן לגבור על שניהם.
<זמר בלונדהיים: בכוונה התייחסתי לשימוע כי אמרתי שההתראה כאן היא בעצם סוג של שימוע אבל המהות דומה.
<זמר בלונדהיים: החריג הוא כשזה מיידי, כשאני לא יכול להתעכב עם פרוצדורה כדי להגן על בריאות הציבור.
אלי אלאלוף: מסקנה.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שהנוסח בסדר.
<זמר בלונדהיים: לא כל כך הבנתי מה הבעיה.
אלי אלאלוף: שרון, יש לכם עמדה?
<שרון גוטמן: אני לא זוכרת מאיזה סעיף זה נמחק.
אלי אלאלוף: אני חושב שזאת החמרה מטורפת לעבריין אבל יש כאן את המידתיות הנדרשת.
אלי אלאלוף: אתה לא יכול מהמכה הראשונה בלי שום שיקול דעת לפגוע בו.
<זאב שמואל פרידמן: כאשר הממונה סבור שיש סכנה ממשית.
<נעה בן שבת: אז תשלח התראה.
<נעה בן שבת: יש סכנה מהותית, תשלח התראה.
<רוית ארבל: הערה טכנית לאותו סעיף (ו) אבל בסעיף קטן (1).
<רוית ארבל: צריך להיות שם "או", לעניין יבואן.
<רוית ארבל: או שאין לו רישיון יבוא או שהוא לא יבואן רשום או שהוא לא קיבל אישור מוקדם.
<זמר בלונדהיים: חסר שם "או" אחד.
אלי אלאלוף: זאב, אנחנו נמשיך במתכונת הנוכחית.
<נעה בן שבת: 314.
<נעה בן שבת: בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי הרואה את עצמו נפגע מצו הגבלה מינהלי שניתן לפי הוראות סעיף 313 רשאי להגיש לבית משפט השלום בקשה לביטולו.
<נעה בן שבת: הגשת בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (א), אינה מתלה את תוקפו של הצו, כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת.
<נעה בן שבת: 315.
<נעה בן שבת: צו הגבלה שיפוטי היה לתובע, למנהל שירות המזון או לנותן הרישיון יסוד סביר להניח כי מתבצעת עבירה לפי פרק זה או כי עומדת להתבצע עבירה כאמור, רשאי הוא לפנות לבית המשפט המוסמך לדון בעבירה כאמור, בבקשה למתן צו שיאסור את המשך ביצוע העבירה האמורה או יאסור על ביצועה.
<נעה בן שבת: בית המשפט רשאי לתת צו לפי סעיף זה במעמד צו אחד.
<נעה בן שבת: ניתן צו במעמד צד אחד כאמור, יתקיים הדיון במעמד שני הצדדים בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימים מיום מתן הצו.
<נעה בן שבת: נקבע דיון כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי בית משפט להאריך את תוקפו של הצו, לבטלו או להכניס בו שינויים, אף אם מי שניתן לגביו הצו הוזמן כדין, לא התייצב לדיון.
<נעה בן שבת: נתן בית המשפט החלטה כאמור בסעיף קטן זה במעמד צד אחד, רשאי בעל הדין שנגדו ניתנה ההחלטה לבקש את ביטולה או שינויה, בתוך שבעה ימים מיום המצאתה ורשאי בית המשפט לבטלה או לשנותה, בתנאים שייראו לו.
<נעה בן שבת: תוקפו של צו לפי סעיף זה על הארכותיו לא יעלה על שנה.
<זמר בלונדהיים: אני אבדוק את זה כי אנחנו לא רוצים לסטות מהנוסח המקובל.
<זמר בלונדהיים: אני אחזור אליכם בעניין הזה.
<זמר בלונדהיים: לא הכנו לזה מענה.
<נעה בן שבת: בית משפט רשאי להתנות מתן צו לפי סעיף זה בתנאים או בערובה.
<נעה בן שבת: מי שניתן לגביו צו לפי סעיף זה רשאי לפנות לבית המשפט שהוציא את הצו בבקשה לעיון חוזר אם התגלו עובדות חדשות שלא היו לפני בית המשפט בעת הוצאת הצו או אם השתנו הנסיבות, והדבר עשוי לשנות את ההחלטה הקודמת.
<נעה בן שבת: על החלטה לפי סעיפים קטנים (א), (ג) ו-(ו) ניתן לערער לבית המשפט של ערעור, שידון בערעור בשופט אחד.
<נעה בן שבת: לעניין סעיף זה, "תובע" – כמשמעותו בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982.
<נעה בן שבת: אני רוצה לציין שבנושא הזה של צו הגבלה שיפוטי, אפשר לפנות לבית המשפט גם אם מתבצעת עבירה לפי סעיף זה וגם אם עומדת להתבצע.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, ידוע שהולכת להתקיים איזושהי פעולה שהיא עבירה לפי חוק זה, כך שמראש אפשר להוציא את הצו השיפוטי שמונע אותה.
<נעה בן שבת: זאת באמת דרגה אחת יותר גבוהה.
<נעה בן שבת: זה לא רק שאני מפסיקה ביצוע של עבירה קיימת אלא גם מונעת ביצוע עבירה לעתיד.
<זמר בלונדהיים: נכון, אבל האיזון הוא שזה מול בית משפט, להבדיל מהתראה מינהלית שזה שיקול דעת מינהלי.
<רוית ארבל: לא הבנתי מה היחס בין הפעלת צו הגבלה מינהלי לעומת צו הגבלה שיפוטי.
<נעה בן שבת: למשל במקרה שאתה רוצה למנוע פעולה, עדיין לא מתבצעת עבירה ועדיין אין הפרה אבל אתה יודע שלמשל המשלוח שמגיע מהווה איזושהי עבירה.
<נעה בן שבת: אתה יכול לבקש כבר עכשיו מראש מבית המשפט.
<רוית ארבל: אבל בהפרה שכבר נוצרה אין חובה לנקוט קודם באמצעי המחמיר פחות, צו הגבלה מינהלי ואחר כך צו הגבלה שיפוטי.
<זמר בלונדהיים: בשאלה מה פוגע פחות יהיה מי שיחלוק עליך.
<זמר בלונדהיים: יהיה מי שיטען שצו הגבלה מינהלית לא מערב בית משפט ויהיה מי שיטען הפוך, שדווקא בגלל שזה עובר את מסננת בית המשפט.
<זמר בלונדהיים: אין מגבלות על זה.
<זמר בלונדהיים: לרוב הפרקטיקה היא שמטבע הדברים הרשות המינהלית מעדיפה להפעיל את האמצעים שהיא יכולה לנקוט לבד.
<זמר בלונדהיים: צו הגבלה שיפוטי שבוצע על הפרה קיימת.
<זמר בלונדהיים: בדרך כלל יפנו לשיפוטי כשלא מקיימים את המינהלי ואז יש לי צורך לערב גורם חיצוני.
<זמר בלונדהיים: הצד השני הוא שהם משתמשים בצו השיפוטי על הפרה צפויה שאי אפשר לעשות את זה בצו הגבלה מינהלית.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסימן י"ג שכולל כמה תיקונים עקיפים.
סימן י"ג: 316.
סימן י"ג: תיקון חוק לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו בחוק לפיקוח על ייצוא הצמח ו מוצריו, התשי"ד-1954 – פסקה (1) היא תיקון שדובר עליו עת דיברנו על נושא היבוא.
סימן י"ג: בסעיף 1, בהגדרה "צמח", במקום "ששר החקלאות" יבוא" ששר הבריאות, בהתייעצות עם שר הכלכלה".
סימן י"ג: זה כדי לשנות את ההכרזות, להכריז על מוצר כעל צמח שיחול עליו אותו חוק.
קטן יבוא: "(א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), התקנת תקנות לעניין ייצוא שימורי צמחים ומוצרים המופקים מצמחים על פי חוק זה, שהם מזון כהגדרתו בפרק ז' לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015, תיעשה על ידי שר הכלכלה, בהסכמת שר הבריאות".
קטן יבוא: אני מקווה שנגיע עוד היום להוראה שאולי תחסוך לנו את הקריאה הארוכה הזאת.
קטן יבוא: בסעיף 9, בסופו יבוא "ואולם על ביצוע הסמכויות בדבר שימורי צמחים ומוצרים המופקים מצמחים על פי חוק זה ממונה שר הכלכלה".
קטן יבוא: אם תוכל להסביר את זה ששימורי צמחים נחשבים צמח ואת התגלגלות ההוראה הזאת.
<זמר בלונדהיים: התיקונים העקיפים לחוק הזה מהווים איזושהי עשיית סדר ממשלתית בתחום המזון ובעצם ריכוז הדברים בשירות המזון כפי שבעצם היה צריך להיות.
<זמר בלונדהיים: לצד ההסדר על הייצוא שאצלנו בחוק, אנחנו בעצם מעבירים דברים אחרים.
<זמר בלונדהיים: לגבי ההגדרה צמח.
<זמר בלונדהיים: עד היום, משנת 1957, היו שתי הכרזות לגבי מהו מזון שייראה כצמח.
<זמר בלונדהיים: האחד, משקה משכר, נקבע שייראה כצמח, והשני, מזון שמכיל חלקי פרי וכולי.
<זמר בלונדהיים: שתי ההכרזות האלה, הכוונה היא להביא הודעות על ביטולן.
<זמר בלונדהיים: הן לא נדרשות.
<זמר בלונדהיים: הן בעצם מרחיבות את תחולת החוק הזה והכוונה היא לבטל אותן כדי שהן יהיו תחת החוק החדש ולא תחת החוק לפיקוח על ייצוא הצמח.
<זמר בלונדהיים: זה הסעיף הראשון הקטן.
<זמר בלונדהיים: לגבי שני הסעיפים האחרים, שוב, מעגנים את חלוקת ההסכמות.
<זמר בלונדהיים: התיקון בסעיף 9 הוא במידה רבה דקלרטיבי.
<זמר בלונדהיים: בשנת, נדמה לי, 1954 הייתה החלטת ממשלה על העברת סמכויות והעבירו סמכויות משר החקלאות לפי החוק לשר הכלכלה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו פשוט מעגנים את זה למען השקיפות ושהציבור ידע כי לאתר הודעה מ-1954 זה מורכב.
<זמר בלונדהיים: אם זה מ-1954 ולא שינו את זה, אנחנו נעגן את זה בחוק.
<זמר בלונדהיים: כלומר, זה לא משנה מצב קיים.
<זמר בלונדהיים: עוד הערה אחת.
<זמר בלונדהיים: התחולה של התיקון הזה, זה לא כתוב, תהיה מיום הפרסום.
<זמר בלונדהיים: היא לא צריכה להידחות.
<זמר בלונדהיים: מבחינתנו הסמכויות עוברות.
אלי אלאלוף: מיום הפרסום.
<זמר בלונדהיים: ממש מיום הפרסום.
<זמר בלונדהיים: יום פרסום החוק.
<זמר בלונדהיים: לא צריך לחכות עם זה.
<זמר בלונדהיים: זאת העברת סמכויות מוסכמת.
<זמר בלונדהיים: זה לא תלוי בתחולת החוק וכולי אלא העברת סמכויות.
<נעה בן שבת: סעיף 317.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שאולי נמתין עם זה לסיום הפרק הווטרינרי.
<נעה בן שבת: גם סעיף 318 נוגע לפרק הווטרינרי.
<נעה בן שבת: נחזור לזה עת נגיע לפרק הווטרינרי.
<שמואל אביב: מנכ"ל המועצה לענף הלול.
<שמואל אביב: יש כאן את סעיף 318 שהוא ביטול סעיפים בחוק המועצה לענף הלול.
<זמר בלונדהיים: לא נמצאים כאן האנשים הרלוונטיים.
<שמואל אביב: זה מקובל עלינו וחיכינו לזה הרבה זמן.
<שמואל אביב: אנחנו תומכים ואני רק רוצה להתייחס לעניין התחולה.
<שמואל אביב: הולך להיות מצב שאנחנו היום נותנים את הפיקוח הווטרינרי במשחטות מכוח החוק שלנו וכפי שאומר החבר הנכבד, החוק החדש ייכנס לתוקף עם פרסומו ברשומות אבל תאגיד הפיקוח הווטרינרי יעבוד עוד חצי שנה או עוד שנה או עוד שנה וחצי.
<שמואל אביב: לכן אנחנו צריכים מצב שלא יתעיינו הסמכויות שלנו בתקופה עד שהתאגיד הווטרינרי מתחיל לעבוד ושלא יהיה מצב של עיון הסמכויות.
<שמואל אביב: לכן הביטול של הסעיף בחוק המועצה צריך להיות מושהה למועד בו תאגיד הפיקוח הווטרינרי יתחיל לעבוד.
אלי אלאלוף: נשמע הגיוני, לא?
<נעה בן שבת: זה קשור לשאלה מתי מופעל הפיקוח במפעלים ואני באמת חושבת שכדאי לדון בזה יחד עם כל ההוראות של פרק הפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: נרשום את ההערה שלא יתעיינו הסמכויות כל עוד לא צריך לעיין אותן.
<שמואל אביב: כל עוד תאגיד הפיקוח הווטרינרי לא הוקם.
<נעה בן שבת: יכול להיות שזה כן מתחיל לפעול קודם לצורך הפיקוח המפעלי.
<נעה בן שבת: אני זוכרת שיש שם הפרדה בין המועדים.
<שמואל אביב: אנחנו לא נגד פיקוח במפעלים.
<שמואל אביב: עם זה אין לנו בעיה.
<נעה בן שבת: לפי מה שנמסר לנו, המועצה לענף הלול כן נותנת את הפיקוח במפעלים ולכן אני רוצה לבדוק את זה עת יגיעו האנשים הרלוונטיים.
<נעה בן שבת: 319.
<נעה בן שבת: תיקון חוק רישוי עסקים
25 יבוא: "25א.
25 יבוא: הודעה לשירות המזון הארצי במשרד הבריאות על מתן צו הפסקה לעוסק במזון ניתן צו הפסקה לפי סעיף 20 לעוסק במזון, יודיע על כך נותן ההודעה לאלתר לשירות המזון הארצי במשרד הבריאות.
25 יבוא: ניתן צו הפסקה לעוסק במזון לפי סעיפים 16, 17 או 22א, יודיע על כך מבקש הצו לאלתר לשירות המזון הארצי במשרד הבריאות.
25 יבוא: בסעיף זה, "עוסק במזון" – כהגדרתו בסעיף 26 לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015".
25 יבוא: כאן יש הוראה שאם יש צו הפסקה לפי חוק רישוי עסקים, צריך להודיע לשירות המזון הארצי אבל אמרנו שלא תהיה הודעה הפוכה, לא תהיה חובה לתת הודעה הפוכה של שירות המזון הארצי לרישוי עסקים.
25 יבוא: נדמה לי שהייתה התנגדות בגלל פגיעה שעלולה להיות בנבדקים.
25 יבוא: אני חושבת שאפשר יהיה לשקול בהמשך ולראות אם אפשר יהיה לעשות איזה תיאום בין הגורמים.
<נעה בן שבת: 320.
<נעה בן שבת: תיקון פקודת ההסגר בפקודת הסגר (נוסח חדש), התשמ"א-1981, בסעיף 1, אחרי "בישראל" יבוא "להגנה על בריאות הציבור ובטיחות המזון, לרבות".
<זמר בלונדהיים: זה בעקבות פסק דין שהיה בנושא בו עלה שיש אי בהירות מסוימת ביחס לתכליות ומטרות של פקודת ההסגר.
<זמר בלונדהיים: בעקבות פסק הדין אנחנו מבהירים ומעגנים זאת עלי חוק.
<נעה בן שבת: 320א.
<נעה בן שבת: תיקון פקודת הרוקחים בפקודת הרוקחים (נוסח חדש), התשמ"א-1981 – בסעיף 1 - בהגדרה "תכשיר" המלים "ותכשיר מזון רפואי" – יימחקו.
<נעה בן שבת: ההגדרה "תכשיר מזון רפואי" – תימחק.
<נעה בן שבת: בסעיף 47א(א2), בכל מקום, המלים "או תכשיר מזון רפואי" – יימחקו.
<נעה בן שבת: המטרה של ההוראה הזאת באה בעקבות הוספה של מזון ייעודי להצעת החוק הזאת.
<נעה בן שבת: מאחר שמזון ייעודי נכלל כאן ונחשב מזון, אין צורך שם בכל מקום להתייחס לנושא של תכשיר מזון רפואי.
<נעה בן שבת: המזון הייעודי אצלנו מחליף את תכשיר המזון הרפואי שהתייחסו אליו בפקודת הרוקחים.
<זמר בלונדהיים: הערה קצרה.
<זמר בלונדהיים: תיקונים בסעיפים 319 ו-320 לחוק רישוי עסקים ותיקון פקודת ההסגר, גם הם בתחולה מיידית.
<זמר בלונדהיים: אין סיבה לחכות.
<זמר בלונדהיים: דווקא לגבי פקודת הרוקחים, צריך לחכות לכניסה לתוקף של החוק שלנו כי זאת בעצם השלמה שלו.
<נעה בן שבת: גם בחוק רישוי עסקים אתה רוצה תחילה מידית למרות שהחוק עוד לא נכנס לתוקף ועוד לא פועלים על פיו?
<זמר בלונדהיים: אלה צווי הפסקה לפי חוק רישוי עסקים.
<נעה בן שבת: אבל אתה מודיע להם כבר עכשיו.
<זמר בלונדהיים: חוק שירות המזון קיים.
<זמר בלונדהיים: הוא יכול לקבל הודעות על צווי הפסקה.
<זמר בלונדהיים: זה לא תלוי בשום דבר בחוק שלנו אלא זה רק הודעות ועדכונים.
<זמר בלונדהיים: אם היינו מקימים את שירות המזון, אי אפשר היה אבל למרבה המזל הוא כבר קיים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדלגים על סעיפים 321 ו-322 לגבי פקודת מחלות בעלי חיים ולגבי הנושא של תיקון לחוק הרופאים הווטרינריים כי גם הם נוגעים לפיקוח הווטרינרי ואני מקווה שנספיק לחזור אליהם.
<נעה בן שבת: 323.
<נעה בן שבת: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, בפרט 33, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) החלטה של רשות לפי פרק ז' לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2015), התשע"ה-2015".
<נעה בן שבת: אתמול דיברנו על ההחלטה לביטול מינוי של מפקח בהקשר של פיקוח וטרינרי.
<נעה בן שבת: גם שם זאת בעצם החלטה של רשות על ביטול המינוי וגם היא נתונה לערעור לפי חוק בתי משפט לעניינים מינהליים.
<זמר בלונדהיים: מדובר על החלטת ביטול.
<זמר בלונדהיים: מינוי של המפקח היא החלטה של שר.
<נעה בן שבת: שם זאת החלטה של מנהל היחידה הווטרינרית.
<זמר בלונדהיים: בפרק הפיקוח.
<אלי גורדון: המוסמך.
<נעה בן שבת: זאת גם רשות.
<נעה בן שבת: דיברנו על זה אתמול.
<נעה בן שבת: חשבנו להציע את זה אבל ראינו שזה כבר כתוב.
<זמר בלונדהיים: מפקחים שהם בהחלטה של השר, זה כמובן בג"ץ.
<רוית ארבל: אני רוצה להבין מה נכלל.
<רוית ארבל: זאת מעין ברירת מחדל?
<רוית ארבל: כל רשות?
<רוית ארבל: כל החלטה של רשות מינהלית, גם אם זאת החלטה של מנהל שירות המזון לצורך העניין?
<רוית ארבל: אם יש לי השגה?
<נעה בן שבת: המטרה של השגה היא כדי לתת לך פתח של מיצוי הליכים.
<זמר בלונדהיים: לא רק פתח אלא חובה.
<זמר בלונדהיים: היכן שיש השגה, חייבים למצות הליכים לפני פנייה.
<זמר בלונדהיים: אבל כל רשות, זאת כל רשות מינהלית שיש לה סמכויות לפי החוק ולא משנה מה הסמכות.
<רוית ארבל: אבל בחוק עצמו אין סמכות ערר כללית.
<זמר בלונדהיים: זאת טכניקת החקיקה שעושים.
<זמר בלונדהיים: עושים תיקון עקיף בחוק הרלוונטי, עושים תיקון עקיף לשם ומוסיפים את זה שם.
<זמר בלונדהיים: המבנה של חוק בתי משפט לעניינים מינהליים אומר שניתן לערור לבית משפט לעניינים מינהליים על ההחלטות הבאות.
<רוית ארבל: כן, את זה אני מכירה, אבל לא צריך בחוק עצמו לומר שיש לי סמכות ערר?
<זמר בלונדהיים: מבחינת טכניקת החקיקה, זאת הטכניקה המקובלת.
<נעה בן שבת: 324.
<נעה בן שבת: תיקון חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של משקאות אלכוהוליים בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של משקאות אלכוהוליים, התשע"ב-2010 –
"שיווק" יבוא: ""השר" – שר הבריאות".
"שיווק" יבוא: בכל מקום בחוק, במקום "שר הבריאות" יבוא "השר".
"שיווק" יבוא: בסעיף 4(12), במקום "שר התעשייה, המסחר והתעסוקה" יבוא "השר".
"שיווק" יבוא: בסעיף 11(ה), במקום "שר התעשייה, המסחר והתעסוקה" יבוא "השר".
"שיווק" יבוא: בסעיף 12(ב), המלים "ושר התעשייה המסחר והתעסוקה" – יימחקו.
"שיווק" יבוא: למה היה דחוף לעשות את התיקונים האלה?
<זמר בלונדהיים: זה במסגרת העברת תחום המשקאות האלכוהוליים למשרד הבריאות.
<זמר בלונדהיים: זאת השלמה של זה.
<זמר בלונדהיים: זה לא דחוף.
<זמר בלונדהיים: למה מחקתם את סעיף 325?
<נעה בן שבת: לגבי סעיף 323.
<נעה בן שבת: זה לא ערעור אלא זאת עתירה.
<נעה בן שבת: עתירה מינהלית.
<זמר בלונדהיים: אנחנו רוצים לדבר על סעיף 325.
<זמר בלונדהיים: אדוני, בעקבות הבקשה של אדוני לגבי החוק הזה, שם החוק, איך הוא נקרא וגם מאוד הפריע לנו שאנחנו נמצאים בחוק ההסדרים בתוך פרק ז' של חוק התכנית הכלכלית וכך לעד תישאר הצעת החוק הזאת, הממונה על נוסח החוק אצלנו ומשרד המשפטים חיפשו פתרון ומצאו פתרון לבעיה הזאת.
<זמר בלונדהיים: הפתרון מציע שכל ההוראות שאנחנו כעת קראנו ונכללות בפרק הזה ייכנסו לתוך פקודת בריאות הציבור (מזון), יתכן שגם שמה ישונה והחוק יזכה בשם חדש ויבטא את זה שאנחנו כבר לא נמצאים בפקודה מנדטורית.
<זמר בלונדהיים: המשמעות היא שהסעיף שיהיה בחוק ההסדרים בפקודת בריאות הציבור (מזון), במקום האמור בה, יבוא ואז יבוא כל אותו פרק ז' והוא לא יישאר כפרק ז' אלא יישאר כפקודת בריאות הציבור (מזון).
<רוית ארבל: הפרק של תיקונים עקיפים הוא כל החוק.
<רוית ארבל: כל מה שדנו בו עד היום, זה תיקון עקיף.
<נעה בן שבת: זה לא כל כך מופרך כי חוק ההסדרים כולו בדרך כלל מכיל תיקונים עקיפים.
<זמר בלונדהיים: לא, זה לא מופרך.
<זמר בלונדהיים: המטרה היא מאוד פשוטה.
אלי אלאלוף: אנחנו יוצאים להפסקה.
אלי אלאלוף: נחזור לדיון בשעה 13:05.
סימן י"ד: 326.
סימן י"ד: שמירת דינים הוראות פרק זה באות להוסיף על כל דין, לרבות פקודת המכס, פקודת הייבוא והייצוא, חוק רישוי עסקים ופקודת ההסגר.
סימן י"ד: אין במתן אישורים, רישיונות, היתרים, תעודות או מסמכים ובחובות לשמירת מסמכים לפי פרק זה כדי לגרוע מהחובה לקבל אישורים, רישיונות, היתרים, תעודות או מסמכים אחרים או מהחובות לשמירת מסמכים, לפי כל חיקוק אחר.
ביקשו להוסיף: אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראת כל דין הנוגעת לכשרות המזון.
<נופר טל: אין לנו בעיה עם זה.
<רז הילמן: אני רוצה לשאול על 326(א), אם לא צריך להתייחס כאן לסעיף 27(ד).
<רז הילמן: כאן כתוב שיש שמירת דינים וזה לא בא לגרוע ואולי כן צריך להתייחס לאזכור של סעיף 27(ד) שכן אומר מה קורה כאשר יש סתירה בין החוק הזה לבין תקנים אחרים.
אלי אלאלוף: בואו נסיים קודם כל לגבי הכשרות.
<ענת מימון: לגבי סעיף קטן (ג).
אלי אלאלוף: אין התנגדות?
אלי אלאלוף: אפשר להוסיף את הסעיף.
<רז הילמן: לגבי סעיף 326(אׂ) שמירת דינים.
<רז הילמן: אני שואל אולי צריך להתייחס כאן לסעיף 27(ד) שמתייחס למצב בו יש סתירה בין חוק התקנים לבין החוק הזה.
<זמר בלונדהיים: אני אבדוק את זה ונחזור עם תשובה.
<ענת מימון: כתוב הוראות פרק זה ולכן לכאורה זה כולל גם את ההוראות שקבועה בהם התגברות.
<זמר בלונדהיים: זה כאילו מוסיף וכאן זה דווקא גורע.
<נעה בן שבת: אתם רוצים להגיד אלא אם כן נקבע במפורש אחרת?
<זמר בלונדהיים: זאת שאלה רגישה שאני אבדוק אותה.
<זמר בלונדהיים: בדרך כלל אנחנו לא מסייגים סעיפי שמירת דינים כי אז צריך לסייג את זה מאוד מאוד במדויק.
<זמר בלונדהיים: הערה קטנה.
<זמר בלונדהיים: תיקון בסעיף (ב).
<זמר בלונדהיים: זה סיכום עם המכס.
<זמר בלונדהיים: הם לא באו כי זה מוסכם עליהם אבל רק עלה חשש שיהיה ברור למשל שחלק מהמסמכים שאנחנו מבקשים לשמור לשנה, נדרשים לצרכי מכס ומס, דרישות ניהול ספרים, לשבע שנים.
<זמר בלונדהיים: למשל.
<זמר בלונדהיים: הרעיון הוא שמה שקבענו כאן לא גורע כמובן ממה שנקבע שם ואין לנו כוונה לעשות רפורמה במסמכים.
<ענת מימון: 327.
<ענת מימון: שינוי התוספות השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את התוספות, למעט התוספת השנייה, השלישית והרביעית.
<נעה בן שבת: המיעוט של התוספות האלה נעשה בגלל שהתוספת השנייה, השלישית והרביעית הן תוספות שיש בהן נוסחים של טפסים וכבר נקבעה הסמכות של השר לקבוע את נוסח התוספות האלה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא שיש הוראות לעניין שינוי אותן תוספות בסעיפים עצמם, אבל אני מציע שבנסחות אולי בכל זאת נעשה האחדה כי זה יוצא מאוד לא ברור.
<זמר בלונדהיים: ניקח אותם משם, נעביר אותם לכאן ונעשה את זה במקום אחד כי אחרת זה נשמע כאילו אי אפשר לשנות את התוספות.
אלי אלאלוף: מתי תעשה את זה?
<זמר בלונדהיים: זה נטו נסחות.
<זמר בלונדהיים: מבחינת אישור הוועדה, המהות היא בפני הוועדה ואין בעיה.
<זמר בלונדהיים: אפשר להצביע גם עם זה.
<ענת מימון: 328.
<ענת מימון: ביצוע ותקנות השר ממונה על ביצוע פרק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
<ענת מימון: בקביעת תקנות לפי פרק זה, יבחן השר את האפשרות לאמץ תקינה בין-לאומית או הסדרים הנהוגים בקרב מדינות מפותחות, או לקבוע הסדרים ברוח תקינה או הסדרים כאמור.
<רוית ארבל: אם יש את 328(א) למה יש את כל סעיפי תקנות והסמכה שדנו בהן לכל אורך החוק?
<ענת מימון: זה סעיף כללי.
<ענת מימון: אם יהיה צורך בתקנות נוספות, לשר הבריאות הסמכות.
<נופר טל: לי כאזרחית המדינה קשה עם ניסוח שאומר שבקביעת תקנות או חקיקה אנחנו נאמץ או נקבע.
<זמר בלונדהיים: זה לבקשת התעשייה.
<זמר בלונדהיים: זאת ההערה שרצו להעיר לך בשקט ואני אומר אותה.
<זמר בלונדהיים: אין בזה בעיה.
<זמר בלונדהיים: עשינו את זה גם בתקינה.
<זמר בלונדהיים: השר בוחן את האפשרות ולא מעבר וחזקה עליו שאם ההסדר לא מוצא חן בעיניו, הוא לא קובע אותו והכול בסדר.
אלי אלאלוף: מתחילים דילים?
<נופר טל: חס וחלילה.
<נופר טל: להפך, זה רק מוכיח שאנחנו לא מתואמים.
אלי אלאלוף: זה היה בהומור שאולי לא היה מוצלח.
<ענת מימון: 329.
<ענת מימון: פרסום תוצרי פיקוח מנהל שירות המזון יפרסם מדי שנה באתר האינטרנט את תוצרי הפיקוח לפי פרק זה, המבוסס על ניהול סיכונים המקובל בתחום המזון במדינות מפותחות, לא יאוחר מה-1 באפריל בכל שנה.
<נעה בן שבת: מה יכלול העניין הזה של תוצרי הפיקוח?
<זמר בלונדהיים: קיבלנו מספר פניות לגבי שקיפות בעניין הזה, לעדכן את הציבור איזה פיקוח נעשה על החוק וכולי.
<זמר בלונדהיים: משרד הבריאות קיבל על עצמו לפרסם איזשהו דוח.
<זמר בלונדהיים: הם לא רצו לפרט כאן בדיוק לאיזו רזולוציה זה ירד בין היתר כי זה חדש ולא עושים את זה.
<זמר בלונדהיים: הם צריכים קצת לבחון ולראות איך זה ייבנה.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא לייצר שקיפות לציבור לגבי מה נעשה כדי לפקח על קיום ההוראות.
<ירון לוינסון: זה אחד הסעיפים הכלליים ביותר שאומר או לא אומר כלום שראיתי.
אלי אלאלוף: הרשות נמצאת בהסתדרות?
<ירון לוינסון: כן.
<ירון לוינסון: לשעבר הרשות להגנת הצרכן.
<ירון לוינסון: כתוב שמנהל שירות המזון יפרסם מדי שנה באתר האינטרנט את תוצרי הפיקוח, שלא יודעים בדיוק מה זה, לפי פרק זה המבוסס על ניהול סיכונים המקובל בתחום המזון במדינות המתפתחות.
<ירון לוינסון: זה דבר שאומר הכול ולא אומר כלום.
<ירון לוינסון: אני חושב שזה סעיף חשוב.
<ירון לוינסון: קודם כל, חשוב שיש שקיפות לציבור.
<ירון לוינסון: שנית, חייבים להגיד מה לפרסם.
<ירון לוינסון: יפרסם, מה יפרסם?
<ירון לוינסון: כמה עיצומים הטלת, על מי, לרבות?
<ירון לוינסון: אני לא יודע מה אבל צריך להיות פירוט כך שזה לא רק יהיה שקוף אלא יהיה גם אלמנט הרתעתי, משהו שידעו אחת לשנה יש את הדוח של הממונה ויש לו משמעות כך שזה לא סתם עוד איזה דוח פנימי של משרד הבריאות.
<ירון לוינסון: זאת לא המטרה.
<ירון לוינסון: המטרה היא שהציבור יראה איך הופעל החוק, איך הוא מתקדם, איזה חברות עברו עבירות, מה נעשה לגביהן כך ששנה אחר כך יהיה שיפור ואותן חברות יחזרו בעוד שנה כדי לראות מה קורה.
<ירון לוינסון: זה הרבה מעבר לניהול סיכונים המקובל.