GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: אני אומר שצריך ויש מקום להמשיך, לעזור, לתמוך ולעודד את העדה הזאת כמו כל עדה חלשה אחרת בחברה הישראלית.
דוד מהרט: דבר אחרון שרציתי לומר.
דוד מהרט: לקהילה יש הרבה פוטנציאל ויש לה הרבה מוטיבציה.
דוד מהרט: אני חושב שאם יהיו התנאים שיאפשרו למצות את הפוטנציאל שלה, בעוד כמה שנים נוכל לסגור את הפערים ולהשתלב בחברה הישראלית.
דוד מהרט: יחד עם זאת, אם לא יקרה דבר כזה, יש לי הרגשה שזו תהיה אות קין על החברה הישראלית גם בגלל המרכיבים המאפיינים שמייחסים לקהילה.
דוד מהרט: ילדיי שנולדו בארץ, ודאי רואים בהם עולים חדשים בגלל שמזהים אותם במאפיינים שלהם.
דוד טל: הבעיה היא בעיה אבל התרשמתי שהמשרדים רוצים.
דוד טל: יכול להיות שצריך לעשות עוד, להוסיף עוד על מה שנעשה כדי לצמצם את הפערים הללו.
דוד טל: אני אאפשר לחבר הכנסת משעני לגייס אנשים להצבעה במועד אחר.
איוב קרא: אנחנו דנים היום בהצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – תלוש משכורת), התש"ס2000-, הצעתו של חבר הכנסת אילן גילאון.
איוב קרא: בהצעת החוק נאמר שמעביד חייב לתת לעובד מדי חודש תלוש משכורת שבו הוא יפרט את מספר שעות העבודה ומספר ימי העבודה של העובד באותו חודש, מספר שעות נוספות, מספר שעות עבודה בימי מנוחה והסכום המשולם עבור כל אחד ממאפיינים אלה.
איוב קרא: מעביד אשר לא ממלא מסיבות כלשהן לאחר הוראת סעיף קטן (א) ועובדו הגיש תביעה נגדו, יתחשב בית-הדין לעבודה בנתונים שהוגשו על-ידי העובד לעניין שכרו כל עוד לא הוכח אחרת.
איוב קרא: אני מציע שחבר הכנסת גילאון יציג את החוק וניכנס לדיון.
ג'ודי וסרמן: מעביד חייב לנהל פנקס בדבר שכר העבודה המגיע לעובדו והשכר ששולם לו.
ג'ודי וסרמן: חייב הוא למסור לעובדיו בכתב פירוט שכר עבודה ששולם, הסכומים שנוכו וכולי וכולי.
ג'ודי וסרמן: שר העבודה יקבע בהודעה שתפורסם ברשומות את סוגי המעבידים ואת הפרטים שייכללו.
ג'ודי וסרמן: שר העבודה והרווחה הוציא הודעה בעניין בשנת תשל"ז בה נקבע הפירוט של הדברים ואת סוגי המעבידים עליהם זה יחול גם לעניין הפנקס וגם לעניין הפירוט שהמעביד חייב לתת לעובד.
איוב קרא: הגיעה נציגת משרד העבודה והרווחה.
איוב קרא: אנחנו מתלבטים, ובצדק, האם בחקיקה ישנה מחויבות של המערכת בה מחייבים מעסיקים קודם כל לתלוש משכורת כלשהי עם פירוט כל מה שנאמר בהצעת החוק הזו.
איוב קרא: אני אומר שהחוק קיים אבל הבעיה היא באכיפה של החוק.
ג'ודי וסרמן: בסעיף 25א(א) המוצע, חבר הכנסת גילאון מציע שהוא ייתן מדי חודש בחודשו תלוש בו יפורטו מספר שעות העבודה.
נועה וגנר: הקביעה שלך אומרת שיתחשב בית-הדין לעבודה בנתונים שהוגשו על-ידי העובד.
דוד טל: בוקר טוב, גבירותיי ורבותיי.
דוד טל: על סדר יומנו הצעת החוק של חברת הכנסת מרינה סולודקין, הצעת חוק משפחות חד הוריות ( תיקון – הכרה באפוטרופוס על חסוי כהורה יחיד ).
דוד טל: אני מבין שהצעת החוק עברה שינויים שהן על דעת המציעה.
מרינה סולודקין: כן, אני מסכימה עם כל מילה.
דוד טל: עם מה שהציע המוסד לביטוח לאומי.
דוד טל: המוסד לביטוח לאומי הציע הצעה ואני מבקש מנציגת הביטוח הלאומי עו"ד כרמית נאור להסביר לנו את ההצעה.
עו"ד כרמית נאור: אנחנו באים לתקן את סעיף 1 לחוק הבטחת הכנסה כך שבהגדרת הורה יחיד תיכלל הגדרה יותר רחבה ואנחנו למעשה מאמצים את התנאים שקבועים בחוק משפחות חד הוריות.
עו"ד כרמית נאור: כלומר, שההורה יצטרך עדיין לעמוד בתנאים של חוק חד הוריות.
עו"ד כרמית נאור: הכוונה היא למי שמונה כאפוטרופוס לא מי שנמצא בהליך, אנחנו הבענו את התנגדותנו בישיבה הקודמת.
עו"ד כרמית נאור: מי שמונה לאפוטרופוס לילד כהגדרתו בסעיף 238.
עו"ד כרמית נאור: ההגדרה היא די רחבה, מי שנמצא בצבא, מי שנמצא בשירות לאומי וכו'.
עו"ד כרמית נאור: אם הוא מונה כאפוטרופוס, בהנחה שהוא עומד כמובן בתנאים של חוק חד הוריות, הוא יוכר כהורה יחיד לצורך הבטחת הכנסה.
יהודית וסרמן: למעשה זה ייתן מענה למצב שבו דודה מקבלת ילד לאפוטרופוס שלה או סתם אדם זר שאין לו קרבה משפחתית שלוקח ילד והוא הופך להיות אפוטרופוס שלו.
יהודית וסרמן: הוא יקבל גמלה בשיעור המוגדל אם הוא יענה להגדרת חד הוריות.
עמיחי כץ: אין התנגדות.
דוד טל: כמה כסף עולה הצעת החוק?
עמיחי כץ: קשה להעריך כמה אפוטרופסים נוספים יהיו.
עמיחי כץ: נשאלת גם השאלה האם הם מקבלים הבטחת הכנסה בשיעור המוגדל, מספר הילדים שיש לו.
דוד טל: הגברת ארטמן, בבקשה.
עו"ד בתיה ארטמן: אני רוצה לומר שאנחנו באמת נותנים עדיפות למינוי אפוטרופסים לילדים.
עו"ד בתיה ארטמן: ברגע שיש בקשה למינוי אפוטרופסים לילדים אנחנו עושים את המינוי כמה שיותר מהר.
עו"ד בתיה ארטמן: במקרים בעייתיים אפשר להשיג מינוי זמני ואז ההצעה הזו שהציע המוסד לביטוח לאומי עונה על הדרוש.
עו"ד בתיה ארטמן: בשנה יש בערך בסביבות 12-13 אלף מינויים של אפוטרופסים.
יהודית וסרמן: אני משערת שחלק גדול לא מקבלים גמלות לפי חוק הבטחת הכנסה.
עו"ד בתיה ארטמן: ברגע שיש פנייה בנושא כמו זה ורואים שהיא דחופה היא מקבלת עדיפות ולפעמים המינוי נעשה תוך שבוע, ובמקרה הרגיל תוך שלושה ארבעה חודשים.
עו"ד בתיה ארטמן: כלומר, ברגע שאין בהילות או דחיפות.
עו"ד בתיה ארטמן: אבל, אם זה לצורך החוק, לצורך קבלת זכויות, יש לנו תורנות ואנחנו עושים את זה ממש מהר.
עו"ד טלי גל: אני שמחה לראות שהתיקון כולל גם ילדים שהם לא רק נכדים ואני שמחה על ההסכמה שיש פה בין כל הצדדים.
עו"ד טלי גל: אני חוששת משני דברים.
עו"ד טלי גל: ראשית, לא בטוח שצריך להיכנס לחוק אבל צריך להסדיר את המהירות של המינויים, ולדעתי צוואר הבקבוק לא נוצר בלשכה המשפטית אלא עוד לפני זה ברשויות המקומיות.
עו"ד טלי גל: כלומר, העובדות הסוציאליות נמצאות בעומס ולא תמיד הן יודעות בדיוק מה לעשות והן לא מעבירות את זה הלאה.
עו"ד טלי גל: אנחנו יודעים על הרבה מאוד עיכובים שם בעיקר כשמדובר בעולים חדשים.
דוד טל: הגברת ארטמן, האם אתם יודעים על עיכובים שכאלה?
עו"ד בתיה ארטמן: אני יודעת שבמקרה שיש בעיה למשל כאשר מדובר בעולים חדשים, יש אלינו פניות גם ממשרד הקליטה, לפעמים אפילו ממשרד ראש הממשלה, כדי שאנחנו נטפל.
עו"ד בתיה ארטמן: בדרך כלל כאשר עובד סוציאלי יודע שיש צורך דחוף, הוא יודע לאן לפנות.
עו"ד בתיה ארטמן: אני לא מניחה שאם הוא יודע שיש צורך דחוף הוא לא פועל.
דוד טל: יכול להיות שיש מקרים חריגים, אבל לא בדרך כלל.
עו"ד טלי גל: אלינו מגיעים פניות מצד אלו שלא יודעים מה צריך לעשות ואנחנו רואים הרבה מאוד מקרים.
עו"ד טלי גל: כשהפנייה מגיעה לעו"ד ארטמן המצב הוא מצוין.
עו"ד טלי גל: הבעיה היא הרבה לפני זה ולכן לדעתי צריך לעשות איזשהו מפגש או איזשהי הנחייה לעובדים הסוציאליים בלשכות רווחה.
עו"ד טלי גל: אני רוצה לשמוע ולקבל הבהרה לגבי הזכויות האחרות שאינן הבטחת הכנסה, אלא הטבות בארנונה, סל קליטה, משרד השיכון.
דוד טל: החוק לא מדבר על הדברים הללו.
עו"ד טלי גל: נכון.
עו"ד טלי גל: הצעת החוק המקורית כן נועדה להרחיב גם לגבי הדברים האחרים.
יהודית וסרמן: המציעה דיברה על הטבות לפי חוק הטבת הכנסה ולא על דברים אחרים.
יהודית וסרמן: זה באמת לא עלה בדיון הקודם.
קריאה: חוק הטבת הכנסה נותן גם שורה של הטבות.
דוד טל: מה שנגזר לפי חוק הבטחת הכנסה, אבל לא מעבר לזה.
עו"ד טלי גל: התיקון המקורי היה בחוק משפחות חד הוריות.
עו"ד טלי גל: ההרחבה בחוק לפי חוק משפחות חד הוריות הייתה נותנת הטבה.
דוד טל: גבירתי, חברת הכנסת מודעת לזה שאפשר להרחיב את הצעת החוק בהרבה, אבל אז הסיכוי שהצעת החוק תעבור תקטן.
דוד טל: אפשר לצמצם את הצעת החוק ואז הסיכוי שהצעת החוק תעבור יהיה גדול יותר.
דוד טל: חברת הכנסת סולודקין מעדיפה את האפשרות השנייה ואני חושב שזה צעד מאוד ראוי, נכון ומכובד.
דוד טל: אם אין עוד השגות נוספות אנחנו נאשר את ההצעה הזו לקריאה ראשונה.
דוד טל: רבותיי, אנחנו מאשרים את הצעתה של חברת הכנסת מרינה סולודקין, הצעת חוק הבטחת הכנסה, הכרה באפוטרופוס כהורה יחיד התשס"ב-2001, ההצעה תועלה למליאת הכנסת לקריאה ראשונה.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעה לסדר היום של חבר הכנסת נסים זאב בעניין הסיינטולוגיה במפעל "זוגלובק" בנהרייה.
יאיר פרץ: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.
נסים זאב: אני העלאתי את ההצעה לסדר במליאת הכנסת בעקבות מספר פניות שהיו וגם בעקבות כתבה שהתפרסמה בעיתון "למשפחה".
נסים זאב: ישנו חשש כבד שכל נושא הכת הסיינטולוגיה יתפשט בישראל.
נסים זאב: לדעתי, הכת הזו היא כת מאוד מסוכנת משום שהיא כת שעושה שימוש בעמדת הכוח שלה על מנת להרביץ תורות אידיאולוגיות בקרב עובדים.
נסים זאב: מדובר הרי בחברה באמת מכובדת ורצינית שמעסיקה 1,500 עובדים.
נסים זאב: לפי הדיווחים שיש בידנו, העובדים במפעל "זוגלובק" הוכרחו להשתתף בקורסים, בסדנאות שמלכתחילה ובמכוון הודבקה להם תווית מטעה.
נסים זאב: במקום לקרוא להם בשמם ובמקום לומר שמדובר בשטיפת מוח סיינטולוגית, קראו לזה בשם אחר: סדנאות לניהול תקשורת ולשיפור הניהול.
נסים זאב: למעשה, המטרה הייתה קודם כל להטעות את העובדים התמימים שכל כוונתם היא לבוא לאסיפות שמפעל הבשר רצה לקיים.
נסים זאב: האסיפות האלו התקיימו בתוך בניין מפעל, בביתו הפרטי של המנהל וגם בבית מלון בנהרייה.
נסים זאב: למעשה, המנהל לא בחל בכל אמצעי על מנת להבטיח שליטה על מנגנוני החשיבה של אותם עובדים רבים, ואין ספק שהיה בזה ניצול לרעה של מעמדו על מנת להביא לתוצאה שהייתה חשובה מבחינת האמונה שלו כדי להשתלט על אותם מוחות של עובדים תמימים שבאמת צריכים להרוויח את פת לחמם.
נסים זאב: העובדים חששו לא לבוא לאותם קורסים גם כאשר הם ידעו שמדובר בקורסים מהסוג הזה.
נסים זאב: ידוע המקרה שבו אחד התאבד והתגובה להתאבדותו מצד אחד המנהלים הבכירים הייתה שהוא למעשה לא מת, אלא הוא רק ישן.
נסים זאב: היה כדאי מאוד להתייחס גם לסיפור הזה.
נסים זאב: אני לא רוצה להרחיב את הדיבור, כבר דיברתי במליאת הכנסת על הסכנה שטמונה בכת הזו ועל מה יקרה חס וחלילה אם היא תחדור לתחומנו, ובוודאי אם היא תחדור לראשיהם של עובדים תמימים שבאים באמת להרוויח את פת לחמם בכבוד ואם יוכתבו להם דברים שהם לא היו רוצים להיות קשורים אליהם.
יאיר פרץ: חבר הכנסת נסים זאב, תודה רבה.
יאיר פרץ: ברשותכם, הוועדה קיימה דיונים מקיפים בנושא הזה.
יאיר פרץ: אני זוכר שאני ניהלתי את הדיון בזמנו ואני ביקשתי ממנהלת הוועדה להמציא את הפרוטוקולים ואת הסיכומים שהיו ותכף יביאו לי את הפרוטוקולים ואני אעיין בהם.
יאיר פרץ: אני רוצה לשאול שאלה, מה הצורך להכניס דבר כזה למערכת?
יאיר פרץ: הרי עם ישראל היום מתמודד עם בעיות כל כך קשות בנושא אבטלה, קריסת מפעלים ובנושאים מהותיים אחרים.
יאיר פרץ: זהו נושא שהוא מאוד בנפשו של העם היהודי ואני לא רוצה להרחיב את הדיבור עכשיו על מהות הסיינטולוגיה ועל מה היא משפיעה.
יאיר פרץ: כל אדם בביתו יעשה ככל העולה על רוחו.
יאיר פרץ: אבל, עד היכן הגענו כשהדברים האלה נעשים כמסגרת במפעל שנותן צביון לדבר, כופה על עובדים להיכנס לדברים כאלו?
מנחם שיזף: האם זה נכון מה שאתה אומר?
מנחם שיזף: הנושא צריך לעלות לבירור.
אילן גילאון: אדוני, כל פעם מישהו תורן מעלה את הסוגיה הזו.
אילן גילאון: פעם קודמת זה היה מאיר פרוש ופעם אחרת מעלה אותה חבר הכנסת נסים זאב ואני בכלל לא יודע מה לוועדה הזו ולעניין הזה, הרי יש בתי דין לעבודה ויש חוקים?
אילן גילאון: אני בכלל לא מתעניין אם זה נכון או לא נכון.
אילן גילאון: אם רוצים לדון, אז אפשר לדון פה עד אשר יכחילו הידיים והאוזניים לכולם, אבל לא זו הבעיה.
אילן גילאון: אם אני אצטרך לקחת סוגיות מהסוג הזה של גניבת דעת, של תינוקות שנשבו וכל מיני נושאים אחרים, אז אני אדון כאן כל יום על כל קופת צדקה שמביאים ארגונים כאלו או אחרים לבתי ספר.
אילן גילאון: לארגון יד לאחים או לב אחים, כפי שהוא מתקרא לפי שם זה ואחר, אין כל מעמד.
אילן גילאון: זה לא ארגון אמהות עובדות.
אילן גילאון: זה לא הסתדרות הכללית.
אילן גילאון: הוא לא מייצג דבר וחצי דבר.
אילן גילאון: ולכן, אני באמת מבקש לא לבטל את זמננו בדיון הזה.
אילן גילאון: אין מקומה של ועדת העבודה והרווחה לפתור בעיה כזו.
אילן גילאון: תפקידה של ועדת העבודה והרווחה הוא למצוא יותר עבודה ויותר רווחה, אדוני, ולא ללכת ולרדוף כת כזו או אחרת או קבוצה דתית כזו או אחרת.
אילן גילאון: לארגון יד לאחים אין שום מעמד בחוק, למעט ההגדרה שלו בסטייט דיפרטמנט האמריקאי.
אילן גילאון: אני לא מבין על מה הדיון.
נסים זאב: אני לא מוכן לקבל את זה.
נסים זאב: זו כת שצריך לעקור אותה מהשורש, היא לא יכולה להיות במפעל.
אילן גילאון: ולכן אדוני, אל תבטל את זמננו.
אילן גילאון: הקבוצה הזו רודפת את עדי יהווה ואת הסיינטולוגים וכל מיני אנשים אחרים.
אילן גילאון: לקבוצה הזו אין שום מעמד ולכן גם הקבוצה הזו לא יכולה כל חמישה חודשים להקים כאן דיון בכנסת.
אילן גילאון: אומנם אנחנו רק חברי כנסת וזמננו בטל ומבוטל, אבל בכל זאת, צריך לכבד גם את הזמן המבוטל הזה שלנו.
אילן גילאון: לכן אני מציע אדוני שתוריד את העניין הזה מסדר היום.
אילן גילאון: אני בכלל לא רוצה לשמוע על זה ובטח לא מעניין אותי מה קורה בין האחים זוגלובק.
יאיר פרץ: תודה רבה חבר הכנסת גילאון.
יאיר פרץ: חבר הכנסת אושעיה, בבקשה.
אפי אושעיה: בניגוד לחבר הכנסת גילאון, אני מכיר את החברים שמובילים את ארגון לב לאחים.
אפי אושעיה: אילן, הם אנשים מאוד רציניים ומאוד אחראיים, אנשי עסקים שתורמים מכספם ומזמנם לשמירת הצביון היהודי ואני רק משבח אותם על כך.
אפי אושעיה: אבל, בעניין הזה אני חושב שהם טועים ומטעים.
אפי אושעיה: כי רשויות המדינה, קרי, משרד העבודה והרווחה ומצד שני, נציגי העובדים, בדקו את מה שפורסם בעיתונות.
אפי אושעיה: אני לא יודע מה נכון ומה לא נכון.
אפי אושעיה: אנחנו בעצם הדיון הזה הולכים לשבור את מטה לחמם של העובדים שלהם אנחנו דואגים.
אפי אושעיה: אנחנו רוצים לשמור על מקום העבודה ואנחנו רוצים גם לדאוג לעובדים.
אפי אושעיה: אנחנו מקיימים דיון על דבר שאם הוא נכון אז שהרשויות כמו משטרה, משרד העבודה, פיקוח על העבודה וכל מיני מערכות, יחקרו אותו.
אפי אושעיה: מה אנחנו עושים עכשיו?
אפי אושעיה: אנחנו מקיימים היום דיון פומבי בכנסת שמחר יכול למצוא את ביטויו בעיתונות, ומחרתיים אימא שלי, למשל, לא תקנה יותר מוצרים של חברת "זוגלובק" אם היא תחשוב ששם מארגנים כתות מסתוריות כאלו או אחרות וישנו חשש לגבי הכשרות או דברים אחרים.
אפי אושעיה: לפיכך, אני מציע לחבר הכנסת זאב בידידות רבה ומתוך אחריות כלפי העובדים לא לקיים את הדיון הזה וזאת גם משום שאין לנו את היכולת לקבל הכרעות.
אילן גילאון: זה מה שאני הצעתי לך בפחות ידידות.
אפי אושעיה: אם הייתה לנו איזשהי יכולת לקבל הכרעה לגבי המעמד של המפעל, מקומו, ולגבי המערכות האלו, מילא.
אפי אושעיה: אבל היות ואין לנו את היכולת לקבל הכרעות, עלינו לנהוג באחריות בעניין הזה ולהפסיק את הדיון ולמצוא דרך לבדוק את זה בדרכים המקובלות במדינת ישראל ולא באמצעות ועדת כנסת.
אפי אושעיה: אדוני היושב ראש, אני פונה אליך מתוך אחראיות לעניין, לשקול את העניין הזה יחד עם חבר הכנסת נסים זאב.
יאיר פרץ: אני מודה לך אדוני.
יאיר פרץ: אני אולי אלך בקו שחבר הכנסת גילאון וחבר הכנסת אושעיה מובילים, ואני הייתי באמת רוצה להפנות שאלה להנהלת המפעל, האם אין מקום להפסיק את הדבר הזה במפעל?
יאיר פרץ: יש דבר כזה והדבר הזה מוכח.
יאיר פרץ: ישנם מכתבים ברוח הדברים האלה.
יאיר פרץ: הדברים האלה קיימים.
יאיר פרץ: אני רוצה להפנות את השאלה להנהלת המפעל ובשבילי כל מילה שתאמר פה לפרוטוקול ותיכתב היא אימרה של אמת שניתן איתה ללכת ולסיים את הדיון הזה.
יאיר פרץ: אם היום הנהלת המפעל תאמר שבמפעל שלה לא מתקיים דבר כזה ושלא רוצים לקיים דבר כזה ושלא כופים על שום עובד ושאין בכלל מושג כזה, אז אין לנו סיבה להמשיך את הדיון.
יאיר פרץ: שכרנו יהיה בזה שמנענו את הסיפור הזה.
נסים זאב: אני רוצה לקבל התייחסות לגבי מנהל המפעל שחזר.
נסים זאב: הוא הרי סולק או פוטר והוא חזר לעבודה.
עו"ד עדי זוגלובק: אני באתי לפה בשביל לתת לוועדה הזו כמה פרטים שאני לא יודע אם הם נמצאים בידיה, פרטים שהם מאוד חשובים לענייננו.
עו"ד עדי זוגלובק: ראשית, תשלובת "זוגלובק" היא חברה פרטית מאוד גדולה שמעסיקה הרבה מאוד אנשים.
עו"ד עדי זוגלובק: היא נמצאת בשלומי, באזורים מאוד בעייתיים כפי שכולם יודעים ומכירים.
יאיר פרץ: על כך תבורכו.
יאיר פרץ: אדוני, אני ציינתי זאת בתחילת דבריי.
עו"ד עדי זוגלובק: נכון, כך עשית.
עו"ד עדי זוגלובק: התשלובת הזו מוחזקת על ידי ארבע משפחות זוגלובק לדורותיהם.
עו"ד עדי זוגלובק: זה לא סוד שהרעות והאחווה לא שוררים כבר הרבה הרבה זמן בין המשפחות האלה, לצערי.
יאיר פרץ: הפרטים ידועים לנו.
יאיר פרץ: בואו תוביל אותנו לאפיק.
עו"ד עדי זוגלובק: אני מייד אוביל אתכם לאפיק ולכיוון, הכל יהיה ברור.
עו"ד עדי זוגלובק: לפני כשנתיים הסכסוך בין המשפחות צבר תאוצה ומה שקרה הוא שאחד מבעלי המניות, כפי הנראה לפי איזשהי עצה משפטית שהוא קיבל, בחר ללכת באסטרטגיה של יצירת אווירת מלחמה ומצוקה וכל מיני צרות ובעיות שונות.
יאיר פרץ: הוא הכניס סיינטולוגיה לתוך המפעל כדי לפתור את הבעיות.
עו"ד עדי זוגלובק: אני אגיב לטענות האלה אם תיתן לי להשלים את דבריי.
עו"ד עדי זוגלובק: הפעולות שהוא נקט בהם היו דבר שנקרא בעגה המקצועית בלק פרופגנדה, תעמולה כוזבת ושקרית.
עו"ד עדי זוגלובק: אחד מענף הכזבים שהוא בחר להוציא היה כל הנושא של הסיינטולוגיה.
עו"ד עדי זוגלובק: כלומר, שכביכול יש סיינטולוגיה ושכביכול נעשים כל מיני דברים.
עו"ד עדי זוגלובק: התהליך הזה של הפצת השמועות המרושעות האלו והלא אחראיות האלה, התגלגל כחודשיים ימים ואז מטבע הדברים הוא הגיע לעיתונות.
עו"ד עדי זוגלובק: העיתונות מטבע הדברים קפצה על הדבר הזה כמוצאת שלל רב והיא פרסמה כתבה אומללה ולא נכונה שהתפרסמה בחודש ביולי.
עו"ד עדי זוגלובק: כל האנשים שיושבים פה סביב השולחן הם אנשים שיש להם עניין אמיתי וכנה בסיפור הזה.
עו"ד עדי זוגלובק: רק מה?
עו"ד עדי זוגלובק: אין להם את הנתונים האמיתיים.
עו"ד עדי זוגלובק: הכתבה התפרסמה ואנחנו התכנסנו כאן בחודש יולי 2000.
עו"ד עדי זוגלובק: הגיע לפה עובד שלכאורה נפגע כתוצאה מדברים שאני מסכים עם הוועדה שאילו הם היו נכונים הם לא בסדר, הם אפילו על סף של איומים.
עו"ד עדי זוגלובק: אותו אדם הגיע לפה ושטח את טיעוניו.
עו"ד עדי זוגלובק: להלן, בצלים וכיפות וריחופים, כל מיני דברים מוזרים, והאמת בעניינו קיימת בפרוטוקולים ואני לא רוצה להיכנס לזה.
עו"ד עדי זוגלובק: מי שרוצה לצחוק, שיקרא וייהנה.
עו"ד עדי זוגלובק: במקביל, משרד העבודה והרווחה שלח פקחים למפעל.
עו"ד עדי זוגלובק: הם נכנסו לתוך המגרות ולתוך התיקים.
עו"ד עדי זוגלובק: הם ראיינו את העובדים ואת אלו שפוטרו וכן את המנהלים.
עו"ד עדי זוגלובק: הם ישבו וחקרו, הם עשו עבודה רצינית מאוד.
עו"ד עדי זוגלובק: בחודש מרץ השנה הם הוציאו את עמדתם, יש לכולם פה את החומר הזה שהמפעל הפיץ, לא היו דברים מעולם.
עו"ד עדי זוגלובק: גוף חוקר של מדינת ישראל אמר את דברו בעניין הזה.
עו"ד עדי זוגלובק: אם לא די בכך, ההסתדרות הלכה ובדקה וגם היא אמרה את דברה, לא היו דברים מעולם.
יאיר פרץ: מה קורה היום בפועל?
עו"ד עדי זוגלובק: אני מייד מגיע לזה.
עו"ד עדי זוגלובק: דבר נוסף, עיתון "ידיעות אחרונות" פרסם כתבה מתקנת והוא חתם על מסמך שהכתבה המקורית היא חד צדדית והיא מלאה בעובדות שהן לא נכונות.
עו"ד עדי זוגלובק: אני לאור הבדיקה המקיפה הזו אומר שיש רק מסקנה אחת שאפשר להגיע אליה.
עו"ד עדי זוגלובק: לא היה ולא נברא.
עו"ד עדי זוגלובק: אם לא די בכך ואולי אני טועה, ואולי מדינת ישראל טועה, ואולי ההסתדרות טועה, ואולי כולנו טועים, אף אחד מאיתנו לא הקדוש ברוך הוא, ההנהלה של המפעל הגיעה לאיזשהו הסדר והיא אמרה: אם יוכח לנו שלעובד אחד נגרם איזשהו משהו כתוצאה מהטענות הכוזבות האלה, הוא יחזור לעבודה.
עו"ד עדי זוגלובק: יותר מזה לא יכול להיות.
עו"ד עדי זוגלובק: לעניין הטענות האלו של סיינטולוגיה.
עו"ד עדי זוגלובק: אין סיינטולוגיה.
עו"ד עדי זוגלובק: גם ההנהלה אמרה את זה והודיעה.
עו"ד עדי זוגלובק: ,גם לנכון לעבר, אבל יותר מזה, גם נכון לעתיד.
עו"ד עדי זוגלובק: לא היה וגם לא יהיה.
נסים זאב: האם היה מקרה בו עובד במפעל התאבד, כן או לא?
עו"ד עדי זוגלובק: אני לא מכיר עובד שהתאבד, אבל אני מייצג פה את חנן זוגלובק ב-capacity הפרטי שלו.
עו"ד עדי זוגלובק: יש פה אנשים שעובדים במפעל, יש פה מנהלים, ואני מפנה אותך לשאול אותם שאלות ולקבל תשובות על השאלות האלה.
יאיר פרץ: האם המנהל הקודם שעסק בתחום הזה פוטר בזמנו כתוצאה מאותה התערבות?
יאיר פרץ: האם הוא חזר היום?
עו"ד עדי זוגלובק: אענה לך, חנן זוגלובק הוא אחד מהבעלים של תשלובת מפעלי "זוגלובק".
יאיר פרץ: הוא חובב את החוג הזה.
עו"ד עדי זוגלובק: מה שעושה חנן זוגלובק בדלת אמותיו וצנעת פרטיותו היא צנעת פרטיותו.
עו"ד עדי זוגלובק: אף אחד מהוועדה הזו בוודאי לא מתיימר להיכנס וללכת בכלל בדרך הזו.
נסים זאב: ולמה הוא פוטר אז?
עו"ד עדי זוגלובק: חנן זוגלובק לא פוטר.
עו"ד עדי זוגלובק: חנן זוגלובק הוא בעל הבית.
נסים זאב: למה הוא עזב את המפעל?
עו"ד עדי זוגלובק: תשלובת מפעל זוגלובק מוחזקת על ידי ארבע משפחות ולכל משפחה יש זכויות ביחס לשנייה ויש לה סמכויות שוות.
עו"ד עדי זוגלובק: כולן אותו הדבר.
עו"ד עדי זוגלובק: חנן זוגלובק הוא בעל הבית ובטח לא יעלה על הדעת שמישהו פה בכלל יטען שאדם נפרד מרכושו או יעשה דבר וחצי דבר ויאלצו אותו לעסוק בו.
עו"ד עדי זוגלובק: כאשר הקמפיין של השקרים והכזבים האלו היה בעיצומו חנן זוגלובק מתוך אחריות ומתוך הבנה לרגשות של העניין אמר:
עו"ד עדי זוגלובק: אני אצעד צעד אחורה, אני אתן לגופים הרלוונטים לבדוק ולחקור ובאמת לאשר את הטענות שלנו.
עו"ד עדי זוגלובק: אני מזכיר לכם שכאשר בפעם שעברה ישבנו פה עדיין לא היו מסקנות.
עו"ד עדי זוגלובק: הוא אמר: אני אתן לכם לבדוק, נעשה סדר כדי שלא תהיינה שום טענות ולו למראית עין שמשהו לא בסדר.
עו"ד עדי זוגלובק: השלב הזה נגמר.
עו"ד עדי זוגלובק: יש סכסוך מסחרי בין השותפים ואי אפשר להיכנס לזה.
אליעזר סורוצקין: אנחנו כבר הוזמנו לדון בישיבה הקודמת בעניין.
אליעזר סורוצקין: דבר ראשון אני רוצה לומר שאין לנו שום דבר בנושא של הסכסוך המשפחתי.
אליעזר סורוצקין: זהו סכסוך גדול שפרץ לתקשורת, אבל הוא קשור אלינו.
אליעזר סורוצקין: אבל לפי דעתי אתה מטעה את הוועדה בעובדות.
אליעזר סורוצקין: בעקבות הפרשה הקודמת שבה באו תלונות שיש פעילות סיינטולוגית במפעל, שגם זה נושא אולי אישי, אבל זה גרם לכפייה של עובדים, כולל פיטורים.
אליעזר סורוצקין: באותו רגע הנהלת המפעל ואדון זוגלובק, שנדמה לי שהוא אביך, אחד מהשותפים, פשוט מאוד השעה את עצמו מהמפעל והוא אמר:
אליעזר סורוצקין: אני לא מתערב ובואו נעשה ועדת בדיקה מוסכמת, לא עלינו, על הרבנות בנהרייה שהייתה בתמונה, על המפעל.
אליעזר סורוצקין: הוקמה ועדה שאחד מחבריה נמצא כאן, שהיה במשך חצי שנה עובד של המפעל.
אליעזר סורוצקין: נמצאו בפירוש עובדים ויש עדויות וניתן להביא אותן של אנשים שהיה עליהם לחץ סיינטולוגי, נקודה.
אליעזר סורוצקין: אנחנו לא מתווכחים על זה.
אליעזר סורוצקין: לאחרונה, אחרי שחנן הסכים לפרוש על מנת להרגיע את האווירה בצורה חד צדדית, בגלל הסכסוכים הכספיים עשו איזה הסכם.
אליעזר סורוצקין: היו בעיות עם טריות הבשר והוא פרש ומכר.
אליעזר סורוצקין: אל תעלים את זה מהוועדה.
אליעזר סורוצקין: בגלל כל הסיפור הזה, בגלל מאבקים כספיים הוא מנסה להידחף בחזרה, הוא מנסה להיכנס.
אליעזר סורוצקין: סיכומים שהיו פה בוועדה והיו לאחר מכן, הכל מתהפך.
אליעזר סורוצקין: אני מאוד מצטער, אתה מעלים מהוועדה.
אילן גילאון: יאיר, אני רוצה להעיר הערה לסדר.
אילן גילאון: אנחנו ועדת העבודה והרווחה של מדינת ישראל.
אילן גילאון: אין לנו ממן העניין עם העיסוק בנושא הזה בכלל.
אילן גילאון: אני לא ועדת חקירה לנושא הזה ואני לא מתכוון להיות ועדת חקירה לנושא הזה.
אילן גילאון: יש רשויות מוסמכות שעושות את זה.
אילן גילאון: אתה בעצמך אמרת שאתה רוצה לשמוע כאן שהדבר הזה לא מתקיים וזיל גמור.
אילן גילאון: ולכן אני מציע, הדיון הזה לא יכול להמשיך כאן כי זה לא מקומו.
אילן גילאון: אני לא זרוע לא של זה ולא של זה.
יאיר פרץ: חבר הכנסת גילאון, אני מסכים עם מה שאתה אומר אבל אני רוצה להוסיף דבר אחד.
יאיר פרץ: מאחר ומדובר פה בפגיעה בעובדים, שני עובדים כתבו מכתב אנונימי בו הם מתלוננים שמכריחים איתם להשתתף בחוג הזה ושמתנכלים להם ושהם עתידים להיות מפוטרים, לכן אני מביא את הנושא בכל זאת לבירור, ולכן פניתי לעו"ד שמייצג את החברה וביקשתי להצהיר פה לפרוטוקול האם מתקיימת פעילות כזו או לא מתקיימת פעילות.
יאיר פרץ: הוא אמר בצורה הכי ברורה שלא מתקיימת.
יאיר פרץ: חבר הכנסת יוסף פריצקי, בבקשה.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, אני קודם כל מתנצל על האיחור, אני הייתי בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: אני קודם כל באמת חושב שוועדה מוועדות הכנסת לא שהיא לא יכולה, אסור לה להיכנס לסכסוכים עסקיים בתוך מפעל.
יאיר פרץ: זה לא סכסוך עסקי.
יוסף יצחק פריצקי: סליחה, בכל הכבוד הראוי זהו סכסוך עסקי.
יאיר פרץ: זה לא סכסוך עסקי, זה להכניס עבודת אלילים לתוך מפעל.
יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת נסים זאב, האם אתה התחלת להבין בנקניקים?
יאיר פרץ: הנושא הוא לא זה.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, אם יש תלונות של עובדים אז יש מקום לברר אותן וזה בבית הדין לעבודה.
יוסף יצחק פריצקי: יש חוקי עבודה טובים בישראל ולשיטתי, להבנתי, טובים מידיי.
יוסף יצחק פריצקי: לתפיסתי ולהבנתי, מגינים יותר מידיי על העובד ויש לי מחלוקת עם חבר הכנסת אפי אושעיה על זה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא חשוב שמגינים פחות וזו זכותו וזו זכותי.
יוסף יצחק פריצקי: אם חס וחלילה ישנם עובדים במקום עבודה כלשהו שמכריחים אותם לעשות דבר נגד אמונתם או נגד דעותיהם או נגד תפיסתם או נגד כל הדברים האלה, פתוחה בפניהם הדרך.
יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות, אדוני היושב ראש, שוועדה של הכנסת תדון בעניין ספציפי במפעל ספציפי.
יוסף יצחק פריצקי: זה הורדה של הוועדה הזו.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שזמנה יקר.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שבאמת יש מספיק ענייני עבודה כואבים לדון בהם מלדון בדבר הזה.
יוסף יצחק פריצקי: עם כל הכבוד הראוי, אני לא מבין למה דנים בזה.
יוסף יצחק פריצקי: זו הערה לסדר.
צביקה יעקובזון: חבר הכנסת פריצקי, אתם די צעירים מבחינת השנים בכנסת ותרשה לי לספר לך ולחבר אילן גילאון משהו מהניסיון שלי בכנסת.
צביקה יעקובזון: ראשית, הנושא כרגע הוא אך ורק יחסי עובד ומעביד וכפייה על עובדים נגד אמונתם, כך שחבר הכנסת אילן גילאון לא צודק שאנחנו נכנסים לסכסוכים.
צביקה יעקובזון: להפך, אני חושב שהרב סורוצקין דווקא עזר במידה מסוימת למפעל להיפטר מתקשורת גרועה ומיחסי ציבור שהיו נגדו.
צביקה יעקובזון: אל תחשדו פה שמישהו רוצה להזיק למפעל, להפך.
צביקה יעקובזון: הנושא הוא יחסי עובד, ובמקרה זה עובד דתי, אני לא מאמין שבגלל שמדובר בעובד דתי יש לכם דעה אחרת.
צביקה יעקובזון: אני מלווה את ועדת העבודה והרווחה הרבה שנים ואני אספר לכם סוד.
צביקה יעקובזון: לפני כמה שנים עשו במוסד לביטוח לאומי יום עיון לעובדים בבית מלון בירושלים והמרצים היו הרב זוהר והרב גרוסמן ממגדל העמק.
צביקה יעקובזון: יוסי שריד יזם דיון בכנסת באחת מוועדות הכנסת כאשר הנושא היה, האם עובדים צריכים ללכת ולשמוע דברי תורה?
צביקה יעקובזון: חבר'ה, אי אפשר לתפוס את החבל מצד אחד.
אילן גילאון: האם אתה משווה את מדינת ישראל לבית חרושת לנקניקים?
אילן גילאון: יכול להיות שאתה צודק.
אילן גילאון: עכשיו שאני חושב על זה, זה נכון.
צביקה יעקובזון: אני משווה עובד לעובד.
צביקה יעקובזון: זוהי הוועדה הרלוונטית, זה הדיון הרלוונטי.
צביקה יעקובזון: חבר הכנסת אילן גילאון אמר:
צביקה יעקובזון: תגידו על השולחן, האם יש פעילות במפעל כן או לא ובזה נגמור.
צביקה יעקובזון: כלומר, גם הוא מסכים שזוהי השאלה.
צביקה יעקובזון: הוא אומר שלא, תשמעו אדם אחר שאומר לכם כן.
בצלאל שטיגליץ: עדי, אתה הבן של חנן.
בצלאל שטיגליץ: אבא שלך אמר לי שהוא פעל פעילות סיינטולוגית במפעל, בפניי, באוזניי, באוזניים של עוד עורך דין ובאוזניים של עוד חבר ועדה, הייתה פעילות סיינטולוגית בתוך המפעל.
עו"ד עדי זוגלובק: אפשר לברר את זה.
בצלאל שטיגליץ: אני חבר בוועדה.
בצלאל שטיגליץ: יש לנו עדים ועדויות בכתב של עובדים שעבדו במפעל הרבה שנים ופוטרו כתוצאה מכך שלא היו מוכנים להשתלב בפעילות הסיינטולוגית.
בצלאל שטיגליץ: הקידום של העובדים בתוך המפעל היה כתוצאה מהשתתפות, ואי קידום היה לגבי מי שלא השתתף.
בצלאל שטיגליץ: אני רוצה לומר לך שיש עובדים ששלוש שנים אחרי שפוטרו מהמפעל עדיין יש להם את הפחד מאבא שלך ומהסיינטולוג.
בצלאל שטיגליץ: יש לי עדויות מוקלטות ובכתב על כל הנושאים האלה.
בצלאל שטיגליץ: אתה אומר שלא פוטרו עובדים.
בצלאל שטיגליץ: פוטרו עובדים ולא רק שפוטרו עובדים, יש הסכם עם הנהלת המפעל ובהסכם נאמר שתוקם ועדה שתבדוק.
בצלאל שטיגליץ: לא הוקמה ועדה.