GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק סבן: בגיל 21, כשהוא ייצא לחיים, לצבא – הוא יוכל לקבל את זה או ללימודים או לרכישת דירה או לכל מה שירצה.
יצחק סבן: כפי שבחור, לאחר שהוא מסיים את הצבא בגיל 21, מקבל קיצבה מהצבא לדברים מסוימים שהוא רוצה לעשות – גם כאן הוא יוכל לעשות זאת, והיתה הסכמה של המשרד בנושא הזה.
יצחק סבן: בתיה ארטמן: לא היתה הסכמה.
יצחק סבן: יצחק סבן: אני קיבלתי את המכתב מכם.
יצחק סבן: ג'ודי וסרמן: אדוני המציע, יש כמה בעיות בהקשר הזה.
יצחק סבן: ראשית, קיצבת ילדים זה בהבדל מקיצבת שארים.
יצחק סבן: לגבי קיצבת שארים נעשה חיסכון לילד אחרי שהוא מתבגר, קיצבת שארים זו קיצבה המשתלמת והילד הוא זה שמגיעה לו הקיצבה כי ההורה שלו נפטר.
יצחק סבן: לגבי קיצבת ילדים המבוטח זה ההורה של הילד.
יצחק סבן: מי שזכאי לקבל את הקיצבה זה לא הילד – זה עבור הילד, עבור גידולו של הילד – אבל הזכאי המבוטח זה ההורה ולא הילד עצמו.
יצחק סבן: שמענו כאן עמדות מקצועיות בפעם קודמת שיש חשיבות מירבית לאפשר המשך תשלום למשפחה הביולוגית כדי לשמור על איזשהו קשר עם הילד.
יצחק סבן: יצחק סבן: אנחנו מכירים הרבה מקרים שאין משפחות אפילו – הבאתי לפני כחודש דוגמה שאין משפחה בכלל.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אפשר למנות אפוטרופוס.
יצחק סבן: בתיה ארטמן: ממנים אפוטרופוס והוא יקבל את הקיצבה עבור הילד.
יצחק סבן: במקרים שבהם אין כלל קשר עם המשפחה ואנחנו חושבים שלמשפחה הביולוגית לא צריכה להיות זכות, ממנים אפוטרופוס והאפוטרופוס מגיש תביעת ביטוח.
יצחק סבן: יצחק סבן: לפני שהגשתי את הצעת החוק, נפגשתי עם הרבה משפחות אומנה, עם הרבה מהוועדים שלהן.
יצחק סבן: הבעיה היא כזו – ילד שגדל במשפחת אומנה 18 שנה מקטנותו, הלך לצבא, חזר מן הצבא, הוא ממשיך להיות נטל על אותה משפחה.
יצחק סבן: הם מפסיקים לקבל קיצבה עליו, אבל הוא ממשיך להיות נטל עליהם.
יצחק סבן: הם צריכים לממן עבורו לימודים וכל מיני דברים אחרים.
יצחק סבן: למה שזה לא יהיה לו כעזרה?
יצחק סבן: זה לא בשמיים, ניתן לעשות את זה.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: ראשית, כשהוא מגיע לגיל 18, מופסקת קיצבת הילדים באופן אוטומטי.
יצחק סבן: יצחק סבן: אני לא מדבר על הקיצבה, אני מדבר על האפשרות שלו, הרי במקרים רבים אין לו הורים.
יצחק סבן: לאה רוזנברג: מי שאין לו הורים, אין בעיה לגביו.
יצחק סבן: בחוק אפשר למנות לו אפוטרופוס שיקבל עבורו את הקיצבה.
יצחק סבן: בתיה ארטמן: הסכום הוא סכום קטן.
יצחק סבן: אנחנו מעוניינים שיהיה קשר עם ההורים, אנחנו רוצים שיהיה להורים כסף כדי שהם יוכלו לארח את הילד שלהם, לקנות לו מתנות, לנסוע אליו.
יצחק סבן: מדובר בסכום קטן שאנחנו מעוניינים שהוא יישאר, ודרך אגב, זה גם מבטיח איזושהי שמירה על קשר.
יצחק סבן: ברגע שאין כלל קשר עם ההורים, בדרך כלל ממנים אפוטרופוס לא רק לעניין של הכסף אלא לשאר העניינים של הילד.
יצחק סבן: בין היתר, הוא יגיש תביעה לביטוח הלאומי והוא יגיד אני מגדל את הילד – וזה דבר שנעשה, המוסד לביטוח לאומי יספר לך על כך – ובעצם אפשר גם לקבל הוראות לחסוך את הכסף הזה לילד.
יצחק סבן: אורית עמיאל: אני רוצה להגיד שיש בעיה עם הנושא של האפוטרופסות בגלל הזמן שזה מתארך.
יצחק סבן: יש משפחות שמטפלות בילדים והן לא מקבלות את האפוטרופסות.
יצחק סבן: אני חשבתי על איזשהו הליך שמקצר את הנושא של האפוטרופסות כשיש ילדים באומנה על מנת שהם יוכלו לקבל את הכסף.
יצחק סבן: בתיה ארטמן: תביאי לי מקרים של ילדים שנמצאים באומנה ולא מקבלים.
יצחק סבן: יצחק סבן: זה נמצא בהצעה שלי.
יצחק סבן: ישבתי עם נציגי המשרד ובמשרד יש לנו מסמכים בקשר לזה.
יצחק סבן: לאה רוזנברג:
יצחק סבן: לכן, הועלתה הצעה במקום זה לתת את דמי הלידה, וההצעה של דמי הלידה היתה מקובלת על כל המשרדים.
יצחק סבן: שלווה לייבוביץ': אני רוצה להוסיף משהו לחבר הכנסת סבן, מעבר למה שנאמר.
יצחק סבן: היום, 75% מהילדים יוצאים לאומנה בהסכמת הורים, כלומר שיש הסכמה והורים חותמים, ורק 25% בצו חוק הנוער.
יצחק סבן: אם יקחו להם את קיצבת הילדים, המהלך יביא לכך שמספר המקרים שייצאו בחוק יגדל הרבה יותר, תהיה התנגדות של הורים וזה יחבל בסידור של הילד באומנה, ובסופו של דבר יגידו- אני לא רוצה אומנה, אני רוצה פנימייה כי שם לא לוקחים לי את קיצבת הילדים והילדים יגיעו לפנימייה במקום לאומנה.
יצחק סבן: לכן אני אומרת זאת מנקודת טובתו של הילד – והדיון שלנו היום הוא על מהם הדברים שאנחנו יכולים לתת למשפחת אומנה כדי שהגידול של הילד יהיה יותר טוב.
יצחק סבן: דמי לידה, חופשת לידה, זה נותן לנו מענה.
יצחק סבן: נושא קיצבת הילדים יגרום לנו בדיוק ההיפך- זה יגרום להתנגדות, יותר חוקי נוער, יותר הורים שיגידו פנימייה – גם היום יש לנו מאבק שהורים מעדיפים פנימייה על אומנה כי להורה הביולוגי קשה לקבל אומנה.
יצחק סבן: אם ניקח את קיצבת הילדים, אנחנו בעצם הרסנו את הכל.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: תודה, הדברים ברורים.
יצחק סבן: נותרו לנו עוד שתי נקודות – הארנונה והנושא של השיכון.
יצחק סבן: יצחק סבן: יש נושא נוסף שאותו בעצם השארנו לסוף.
יצחק סבן: משפחות אומנה מוציאות כספים מכיסן, אלה הוצאות שהן מקבלות עליהן החזרים מהמשרד.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: באיחור רב.
יצחק סבן: יצחק סבן: הם שואלים למה הם צריכים להוציא את הכסף הזה, שהמשרד יוציא את זה.
יצחק סבן: הם צריכים לשלם, להביא קבלות ולוקח שלושה חודשים לקבל בחזרה.
יצחק סבן: שהמשרד ישלם את זה ישירות, למה הם צריכים לשלם?
יצחק סבן: הם מבקשים שהמשרד ישלם את זה באופן ישיר.
יצחק סבן: שלווה לייבוביץ': אי אפשר, אבל שאלה אם זה הדיון עכשיו משום שזה דיון של שלוש שעות.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: זו בעיה סבוכה.
יצחק סבן: יצחק סבן: אבל זה חלק מההצעה.
יצחק סבן: ג'ודי וסרמן: אדוני, ההצעה שלך מדברת על השוואת תנאים בין אומנה לבין זה.
יצחק סבן: זה ספציפית לאומנה, זה לא השוואת תנאים.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: חבר הכנסת סבן, שעות רבות הושקעו בלשכת שר העבודה והרווחה בשנת 1998 בנושא הזה.
יצחק סבן: שלווה לייבוביץ': ולא נפתר כלום.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: ולא התקבל דבר.
יצחק סבן: רק פתרנו בעיות לגבי משפחה שיש לה חמישה ילדים נכים וההוצאות שלהם.
יצחק סבן: יצחק סבן: אבל הצעת החוק שלי באה לפתור את הבעיות.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: ההצעה שלך באה להשוות בין הורה ביולוגי לבין הורה אומנה.
יצחק סבן: לגבי הסדר התשלומים זו סוגיה שנשב לגביה עם שר העבודה והרווחה וננסה לפתור ולקדם את הנושא במהלך אופרטיבי יותר.
יצחק סבן: נקיים ישיבה נפרדת, כהצעה לסדר.
יצחק סבן: אורית עמיאל:
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: נשארו לנו שני נושאים – ארנונה ושיכון.
יצחק סבן: טלי גל: יש נושא נוסף שכן דובר עליו בישיבה קודמת – וכאן בינתיים הוא אפילו לא עלה – המשך תשלום החזקת ילדים לאחר גיל 18, נושא כאוב מאד שכולם מסכימים עקרונית שצריך להעלות אותו.
יצחק סבן: שירלי אברמי: זה גם לא שייך, לא מדובר על השוואת תנאים.
יצחק סבן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: יש הצעת חוק ממשלתית מטופלת בעניין הזה.
יצחק סבן: בתיה ארטמן:
יאיר פרץ: יש הצעת חוק ממשלתית ברוח הדברים האלה של שר העבודה והרווחה.
טלי גל: הצעת החוק הזאת תהיה מוכנה עוד שנתיים.
הילית בר: לגבי ארנונה יש את חוק ההסדרים במשק המדינה שקובע בסעיף 12 ששר הפנים יקבע בתקנות את ההנחה בארנונה ואת גובה ההנחה.
הילית בר: זה בסמכותו, הוא לא צריך לכך אישור.
דוברת: בשנת 1993.
הילית בר: נכון.
הילית בר: מה שאנחנו מציעים – בסעיף 8 כתוב שבעל הכנסה חודשית ממוצעת שפורטה בתוספת, לפי מספר הנפשות המתגוררות איתו בנכס, כלומר זה מבחן של כמה אנשים גרים בנכס לעומת כמה ההכנסה – להוסיף שם הבהרה שלרבות ילד למשפחה אומנת, ואנחנו נעשה את זה תוך חודש.
יצחק סבן: גם נכות, גם ילדים נכים.
ג'ודי וסרמן: תוך חודש משרד הפנים התחייב לעשות את זה.
ג'ודי וסרמן: הילית בר: לא.
ג'ודי וסרמן: ילד זה ילד, לא משנה אם הוא נכה.
ג'ודי וסרמן: יצחק סבן: לא.
ג'ודי וסרמן: אם יש ילד נכה במשפחה רגילה, היא מקבלת הנחה בארנונה.
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: זה מעוגן בחוק.
ג'ודי וסרמן: משפחות האומנה טוענות: יש לנו ילד כזה בבית ולא מקבלים את ההנחה בארנונה.
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: נוסף לילד של משפחה אומנת?
ג'ודי וסרמן: למשפחה אומנת יש ילד נכה והיא לא מקבלת את ההנחה בארנונה.
ג'ודי וסרמן: ג'ודי וסרמן: אדוני, בתקנות ההסדרים בדבר הנחה בארנונה יש כמה וכמה סוגים של אוכלוסיות שמקבלים הנחה.
ג'ודי וסרמן: אחד מהם זה לפי מה ששמענו עכשיו – לפי מבחן ההכנסה של המשפחה.
ג'ודי וסרמן: לוקחים את מספר הנפשות, גובה ההכנסה, וכאן משרד הפנים התחייב שיוסיפו גם ילדים במשפחת אומנה במספר הנפשות של המשפחה.
ג'ודי וסרמן: אבל, יש גם הנחה לגבי משפחה שיש ילד נכה במשפחה שמקבל קיצבת ילד נכה, וזה בפסקה 11 בסעיף 2.
ג'ודי וסרמן: שם יש הנחה של 25% לגבי ילד שמקבל קיצבת ילד נכה, והשאלה אם גם לעניין הזה משרד הפנים יוסיף לגבי ילד נכה שמקבל קיצבת ילד נכה שהוא נמצא במשפחת אומנה.
בתיה ארטמן: אין שום סיבה שלא.
בתיה ארטמן: שולה זלצר: וזה ייגרע מהמשפחה הביולוגית?
בתיה ארטמן: הילית בר: יש כאן בעייתיות.
בתיה ארטמן: אנחנו לא ישבנו וחשבנו על זה, ולא הצענו את זה.
בתיה ארטמן: שירלי אברמי: הוא לא יכול לקבל הנחה פעמיים.
בתיה ארטמן: הם לא ישלמו כפול.
ג'ודי וסרמן: זו הנחה בארנונה, זה לא תשלום.
ג'ודי וסרמן: שירלי אברמי: יש כאן בעיה, צריך להגיד, למען הסר ספק.
ג'ודי וסרמן: אני לא חושבת שזה מה שמשרד הפנים מתכוון, שמהיום יכפילו את ההוצאות.
ג'ודי וסרמן: בתיה ארטמן: לא, הוא לא יקבל הנחה גם כילד וגם כנכה.
ג'ודי וסרמן: שירלי אברמי: זו בדיוק השאלה.
ג'ודי וסרמן: מוריה בקשי: לגבי ארנונה רגילה ההסכמה היתה שלא יורידו מהמשפחה, הילד חוזר אליהם.
ג'ודי וסרמן: ג'ודי וסרמן: נכון, לא מוחקים אותו בתעודת הזהות.
ג'ודי וסרמן: הילית בר: אני לא רוצה להתחייב כרגע כי דיברנו על סעיף 8 ולא דיברנו על סעיף 11.
ג'ודי וסרמן: אני אתן תשובה בקשר לסעיף 11.
ג'ודי וסרמן: עמיחי כץ: הכוונה היא שזה יהיה על חשבון המשפחה הביולוגית, למען הסר ספק.
ג'ודי וסרמן: אני לא יודע איך עושים את זה, אבל זו הכוונה.
ג'ודי וסרמן: הילית בר: קודם כל, אני רוצה להבהיר שזה בסמכות שר הפנים ואם שר הפנים רוצה לשנות משהו בתקנות – זה בסמכותו בלבד.
ג'ודי וסרמן: עמיחי כץ: אז בואו לא נעלה את זה לדיון בכלל.
ג'ודי וסרמן: הילית בר: בישיבה הקודמת – שגם אני הייתי בה - לגבי סעיף 8 ראינו את הבעייתיות שיש לגבי משפחה רגילה ולגבי כפל ההנחה והסכמנו לגבי סעיף 8, גם אז אמרנו שזה בסמכות שר הפנים.
ג'ודי וסרמן: לגבי סעיף 11 אני לא התחייבתי כרגע שזה מה שנעשה.
ג'ודי וסרמן: אמרתי שנבדוק את זה ונראה מהי עמדת המשרד.
ג'ודי וסרמן: עמיחי כץ: ההסכמה היתה שהנושא בכלל לא יעלה כאן.
ג'ודי וסרמן: ברגע שהוא עלה כאן, אני רוצה לחזור שוב על מה שאמרתי – גם בהסכמות - שהכוונה היא שלא יהיה כאן כפל ואין לי מושג איך משרד הפנים יעשה את זה אבל זה לא מענייננו.
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני מציע שמשרד הפנים, היועצת המשפטית של הוועדה ואדוני יישבו יחד ויגבשו את הנושא מחדש.
ג'ודי וסרמן: הילית בר: לגבי סעיף 11 או לגבי סעיף 8?
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: שני הסעיפים – גם 8 וגם 11.
ג'ודי וסרמן: בתיה ארטמן: זה לא צריך להגיע לוועדה.
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לא בוועדה, זה ביניהם.
ג'ודי וסרמן: אני לא אומר שזה יגיע לוועדה.
ג'ודי וסרמן: בתיה ארטמן: זה בשיקול דעת של משרד הפנים, שיוציא את התקנות – ששר האוצר יעיר את ההערות שלו.
ג'ודי וסרמן: יצחק סבן: אני רוצה להכניס את זה לחוק.
ג'ודי וסרמן: ג'ודי וסרמן: מאחר שאנחנו לא יודעים כרגע מה עמדת משרד הפנים ושר הפנים לעניין הילד הנכה וההנחה שניתנת למשפחה בגין הילד הנכה, אני מציעה שבשלב הזה אנחנו נוסיף לנוסח שיאושר כאן בוועדה סמכות לשר העבודה והרווחה, בהסכמת שר הפנים, לקבוע הנחות, פטורים וכו', בלי לתת לזה את התוכן המדויק.
ג'ודי וסרמן: היה ושר הפנים יחליט ליתן במסגרת התקנות הקיימות פטור, לא יהיה צורך אחר כך לדון בזה בהמשך הישיבות.
ג'ודי וסרמן: בתיה ארטמן: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להסכים לדבר כזה.
ג'ודי וסרמן: הממשלה לא הסכימה לדבר כזה.
ג'ודי וסרמן: יצחק סבן: אני, כמציע החוק, מבקש להכניס את זה.
ג'ודי וסרמן: שהממשלה תעשה שיעורי בית ותיתן החלטה.
ג'ודי וסרמן: בתיה ארטמן: אני רק אומרת שזה לא רלוונטי לדיון עכשיו היות שאנחנו הסכמנו שהתיקונים האלה הם לתקנות, אז כששר הפנים יתקין תקנות, ששר האוצר יעיר את הערותיו.
ג'ודי וסרמן: למה צריך לדון בזה?
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני חוזר ומציע ששלושת הגופים – משרד הפנים, היועצת המשפטית של הוועדה ואנשי האוצר – ישבו יחד, יגבשו את הנושא, להכניס את זה בסעיף 8 או בסעיף 11.
ג'ודי וסרמן: יצחק סבן: לא, אני רוצה להכניס את זה בחוק.
ג'ודי וסרמן: אין לי בעיה שהם יכינו את שיעורי הבית שלהם.
ג'ודי וסרמן: עמיחי כץ: אני מודיע שהממשלה מתנגדת.
ג'ודי וסרמן: ..
ג'ודי וסרמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מר סבן, זה פשוט ייאלץ אותנו לדחות זאת לישיבה נוספת.
יצחק סבן: לא איכפת לי לדחות.
הילית בר: אני רוצה שוב להבהיר את הנקודה כי יכול להיות שהיא לא הובנה.
הילית בר: הסמכות להתקין תקנות הנחה בארנונה היא של שר הפנים, ושל שר הפנים בלבד.
הילית בר: אנחנו גם לא צריכים את ההסכמה – שוב אני חוזרת – אפילו שכן דיברנו על זה, כן העלית את הטענות שלך בישיבה הקודמת, ובכל זאת אמרנו לך שזה מה שאנחנו מתכוונים לעשות.
הילית בר: עמיחי כץ: אז למה את מעלה את זה כאן?
הילית בר: הילית בר: כי שאלו אותי.
הילית בר: בסך הכל רציתי לתת הבהרה.
הילית בר: אני לא מעלה את זה להסכמת משרד האוצר.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מאחר שהסמכות נתונה בידי שר הפנים, שר הפנים סוברני להחליט מה שהוא רוצה – הוא יכול לתת גם הנחה, גם פטור וגם לשתי משפחות נוספות, הוא יכול הכל.
הילית בר: ג'ודי וסרמן:
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: על מנת שנוכל להמשיך לקדם את החוק, אדוני המציע, אני מציע שמאחר ששמענו בצורה הכי ברורה לגבי שר הפנים, הגברת צריכה לחזור ליועצת המשפטית של הוועדה ולומר לה מה שר הפנים החליט בסעיף 8, בסעיף 11, או בשניהם יחד.
הילית בר: הילית בר: בסעיף 8 הוא החליט חיובי.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: בסעיף 8 הוא החליט חיובי, לגבי סעיף 11 יש ספק.
הילית בר: והיה ולא מקובל עליך מה שיציע משרד הפנים לגבי סעיף 11 – נביא את זה לדיון נוסף ולא נקדם את החוק.
הילית בר: במידה שזה עובר – אנחנו מקדמים את הצעת החוק.
הילית בר: יצחק סבן: מקובל.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: השיכון זו הסוגיה האחרונה, בבקשה.
הילית בר: אלון לוינץ: סיוע במשכנתא ניתן לתקופות ארוכות, ומשרד השיכון סבור שזה לא המקרה שכדאי לתת סיוע במשכנתא, אבל נוהלי המשרד מדברים על סיוע והשתתפות בשכר דירה, ובנוהלים מוגדר ילד לא כולל ילד המתגורר אצל משפחה במסגרת אומנה – והמשרד יהיה מוכן במסגרת הנוהלים להשתתפות בשכר דירה.
הילית בר: שלווה לייבוביץ': אבל שכר דירה זה חלק.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מה שאומר נציג משרד השיכון – ובצדק, וזה מה שאמרנו – משפחה אומנת זה דבר זמני.
הילית בר: זה יכול להיות קבוע, אבל בינתיים הסטטיסטיקה מראה כך.
הילית בר: דוברת: זה די קבוע.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לגבי הנושא הספציפי, לא יכול להיות שמשפחה תיהנה ממשכנתא כ-25 שנה, בזמן שהילד יכול לעזוב לאחר תקופה.
הילית בר: שלווה לייבוביץ': זה לא בדיוק כך.
הילית בר: אנחנו היום נתקלים במצבים של ארבעה וחמישה ילדים, כשהאבא רוצח את האמא והוא בכלא והאמא איננה והילדים נמצאים במשפחה אומנת, וזה לזמן ארוך.
הילית בר: אנחנו לא מדברים על ילד אחד, אנחנו מדברים על ארבעה-חמישה ומשפחה צריכה להיערך מבחינת המיקום.
הילית בר: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אין לי בעיה, לטווח ארוך ודאי, אבל זה יכול להיות בכמה משפחות הטווח הארוך הזה.
הילית בר: שלווה לייבוביץ': לא.
הילית בר: אנחנו רוצים שהילדים יהיו ביחד כי זה הדבר היחידי שנשאר להם.
הילית בר: ג'ודי וסרמן: אבל יש גם מקרים שמשפחת אומנה – כפי שאמרת בתחילת הדיון – מקבלת את הילד לחצי שנה בלבד.
הילית בר: שלווה לייבוביץ': לכן, בישיבה שהתקיימה במשרד דיברנו על אומנה לטווח ארוך ומשני ילדים ומעלה.
הילית בר: נתנו לזה שני קריטריונים שאומרים – אומנה לטווח ארוך.
הילית בר: ג'ודי וסרמן: טווח ארוך יכול להיות שישה חודשים.
הילית בר: שלווה לייבוביץ': לא, משנתיים ומעלה, ושני ילדים לפחות.
הילית בר: ג'ודי וסרמן: מה זה משכנתא לשנתיים?
הילית בר: אנחנו מדברים על ילדים שוועדת החלטה - כשמחליטה על הוצאת הילדים מהבית- היא מדברת כבר על אומנה לטווח ארוך, לא על אומנה לטווח קצר, ואנחנו מדברים על שני אחים לפחות שיוצאים לאותה משפחה.
בתיה ארטמן: נגיד – כפוף לאישור המשרד שלנו, שבאמת התוכנית היא לטווח ארוך.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: קשה לי מאד להעריך.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: פלוס-מינוס, מהי ההטבה הזאת?
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: הטבה לגבי משכנתא – זה תלוי ברקע של כל זוג, שנות נישואים, שירות בצבא, מספר ילדים שיש איתו.
בתיה ארטמן: אי אפשר להציג עכשיו מספר מדויק.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: כמה זה בנקודות?
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: כל ילד זה בערך 100 נקודות.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: כמה זה בשווה כסף?
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: יש קבוצות ניקוד וטבלאות.
בתיה ארטמן: אם אדוני ירצה, אני יכול להעביר העתק מהטבלאות.
בתיה ארטמן: בתיה ארטמן: לזכאויות שלו אתה מוסיף את מספר הילדים.
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: ילד ראשון זה 350 נקודות, שני ילדים – 500 נקודות, שלושה ילדים – 650 נקודות.
בתיה ארטמן: שירלי אברמי: בכמה כסף מדובר?
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: זה משתנה.
בתיה ארטמן: הסכום הבסיסי מתחיל עד 600 נקודות, הסכום המקסימלי הוא מ- 2,200 נקודות ויותר, ויש טבלה.
בתיה ארטמן: זה גם תלוי באיזור שבו גרים.
בתיה ארטמן: יצחק סבן: אמרתי בישיבה הקודמת שהייתי סגן ראש עיריית באר-שבע במשך 10 שנים וגם טיפלתי בנושא משפחות אומנה, הייתי ממונה על תיק הרווחה.
בתיה ארטמן: יש לי קצת ניסיון עם משפחות אומנה, אני יודע על הרבה מאד משפחות – לפחות אצלנו בבאר-שבע ידעתי על הרבה מאד משפחות שאצלן הילדים נשארים גם 18 שנה וגם יותר מזה, ולא מדובר על ילד אחד או שניים, אלא על ארבעה וחמישה ילדים.
בתיה ארטמן: אני מכיר את המשפחות האלה.
בתיה ארטמן: מגיע להן העניין הזה כי בעצם הם מגדלים את הילדים ויש הרבה מאד מקרים של ילדים שלא רואים את ההורים שלהם בכלל, לא יודעים מיהם ההורים שלהם.
בתיה ארטמן: אני אומר לכם שמגיע להם הנושא הזה, אי אפשר לוותר על זה.
בתיה ארטמן: מרים כהן: יאיר, יש לי הצעת ביניים - כתוצאה מניסיון במשרד השיכון בנושא דיור עם אנשים עם פיגור שכלי.
בתיה ארטמן: לדעתי, אלה דברים שקשה מאד לעגן אותם בחוק כי יש כאן שלילת זכויות.
בתיה ארטמן: לפעמים יש התלבטות בין שלילת זכויות של המשפחה הטבעית לעומת המשפחה האומנת, מצד שני צריך באמת לתת תשובות למשפחות שהן לטווח ארוך.
בתיה ארטמן: אם ניקח את נושא הפיגור, אלה אנשים שנשארים כמעט לכל החיים או עד גיל בוגר מאד.
בתיה ארטמן: לכן, אני הצעתי להקים ועדה משותפת - אוצר, משרד העבודה והרווחה ושיכון – עשינו זאת בזמנו עם ישראל בנושא של דיור בקהילה ומצאנו דרכים איך אפשר בהחלט לשפות.
בתיה ארטמן: צריך להקים ועדה ולדון בכך בכובד ראש כדי לא לפגוע מצד אחד בזכויות של המשפחה, מצד שני גם לתת תשובה למשפחה האומנת ואני בהחלט חושבת שהסוגיה צריכה להיות נדונה – יכול להיות לא בתוך חוק אלא כהסדר בין שלושת המשרדים.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מה קורה עם המשפחה הביולוגית?
בתיה ארטמן: מרים כהן: לכן אני נותנת כמה היקשים משם ואפשר להגיע להסדר למשל לגבי נקודות מסוימות או טווח כזה.
בתיה ארטמן: זאת ועדה שצריכה להיות בינמשרדית, שתקבל על עצמה להתייחס לנושא של משפחות אומנה ספציפית למשכנתא, כי נושא של משכנתא הוא לא פשוט – מי יחזיר, לכמה זמן, כשהילד יגיע לגיל 18 ויצטרך לעבור למשל וצריך משכנתא, מי מקבל: האם הוא זכאי פעם שנייה.
בתיה ארטמן: הלוגיסטיקה היא הרבה יותר מסובכת מאשר בשכר דירה.
בתיה ארטמן: בתיה ארטמן: יש הבדל.
בתיה ארטמן: כאן הוא מקבל בתור בגיר וכאן מקבלים ההורים שלו.
בתיה ארטמן: זה לא אותו דבר.
בתיה ארטמן: בגיר, יש לו זכות בפני עצמו.
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: השאלה מה קורה אם ההורים הביולוגיים שלו כבר קיבלו מלכתחילה סיוע במשכנתא.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לגבי הסעיף הזה אני מבקש משר השיכון לבחון את הסוגיה מחדש ולראות איך ניתן לתת פתרון – אולי בהטבה מסוימת לגבי תקופה מסוימת.
בתיה ארטמן: אלון לוינץ: אנחנו נתנו כאן הצעה לגבי סיוע.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לגבי הנושא של שכר דירה תבורכו, אבל מדובר על משכנתא.
בתיה ארטמן: אני מבקש לסכם את הישיבה.
בתיה ארטמן: יש הסכמה לגבי מהות הצעת החוק של חבר הכנסת סבן – בנושאים המהותיים יש לנו הסכמות ברורות ואני חושב שהיתה התקדמות.
בתיה ארטמן: יש עדיין סוגיה שלא נפתרה וגם לא תיפתר לצערי הרב, הנושא של התשלומים – צריך שם לבדוק מערך לוגיסטי על מנת שיתן מענה לכל משפחה, לכל קבלה, התחשבנות.
בתיה ארטמן: יצחק סבן: אבל בינתיים הנטל נופל על המשפחות האלה, והנטל הוא לא קטן.
בתיה ארטמן: הוא כבד מאד.
בתיה ארטמן: המשרד היה לפני כחודשיים בשביתה של שלושה חודשים, המשפחות האלה כמעט התמוטטו.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: חבר הכנסת סבן, הוועדה מבקשת שתגיש הצעה לסדר, זה יבוא לדיון רציני עם חשב המשרד, עם כל הגורמים הרלוונטיים, יתקיים כאן דיון מהותי ויבחנו מסלול ודרך איך לפתור את בעיית התשלומים.
בתיה ארטמן: רבותי, זו בעיה קשה וכאובה.
בתיה ארטמן: יש משפחת אומנה עם חמישה ילדים – עיקלו להם את הבית, עיקלו את המכונית, מפני שהם לא עמדו בתשלומים.
בתיה ארטמן: הם פשוט התמוטטו, ושם הצרכים היו גדולים.
בתיה ארטמן: מדובר על 14,000-15,000 שקל כל חודש שהוציאה המשפחה בגין הוצאות לילדים האלה, כל חודש מכספה, וכך הצטברו חובות ועיקולים וצווי בית משפט, וכו'.
בתיה ארטמן: לכן, הבעיה היא בעיה כאובה וצריך לתת עליה את הדעת.
בתיה ארטמן: לגבי הנושאים הספציפיים בשני הנושאים שעדיין לא הגענו לגביהם להסכמה, אני מבקש ששר הפנים ונציגתו ושר השיכון ונציגו יעבירו ליועצת המשפטית לקראת הישיבה הבאה את חוות הדעת.
בתיה ארטמן: מוריה בקשי: זה כללים.
בתיה ארטמן: זה לא בחוק.
בתיה ארטמן: ג'ודי וסרמן: אנחנו רוצים לדעת לאלו הסכמות הגיעו השרים.
בתיה ארטמן: יצחק סבן: אני בכל זאת רוצה לדבר גם עם שר הפנים וגם עם שר השיכון.
בתיה ארטמן: אני רוצה להכניס זאת לחוק.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: בבקשה, זאת זכותך.
בתיה ארטמן: רבותי, במידה שההצעות של שר הפנים ושל שר השיכון יהיו קבילות על המציע ועל היועצת המשפטית – אין צורך בדיון נוסף בוועדה, אנחנו נעלה זאת למליאה.
בתיה ארטמן: שלווה לייבוביץ': רק שאנחנו ניודע על כך.
בתיה ארטמן: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מנהלת הוועדה תיידע אתכם, וזה יעלה לקריאה ראשונה.
בתיה ארטמן: במידה שלא תהיינה הסכמות עם המציע – והמציע מתכוון לדבר עם השרים באופן ישיר, יש להניח שיגיעו להסכמות אבל במידה שלא – הנושא יבוא לדיון כאן בוועדה והוועדה תתדיין עד שתגיע למסקנות.
בתיה ארטמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יאיר פרץ: אני פותח את ישיבת הוועדה.
יאיר פרץ: אנחנו דנים היום בהצעת חוק הגנה על עובדים של חה"כ יוסי כץ.
יאיר פרץ: תיקון סעיף 2 1.
יאיר פרץ: בחוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במנהל תקין) התשנ"ז 1997 (להלן-החוק העיקרי), בסעיף 2, המילה "בלבד"-תמחק.
יאיר פרץ: הוספת סעיף3א 2.
יאיר פרץ: אחרי סעיף 3 לחוק העיקרי יבוא: "נטל ההוכחה 3א.
יאיר פרץ: בתובענה של עובד בשל הפרת הוראות סעיף 2, תהיה חובת ההוכחה על המעביד אם טרם חלפו 6 חודשים מיום הגשת התלונה או הסיוע כאמור בסעיף 2 ואם הוכיח העובד- (1) כי המעביד פגע בתנאי עבודתו או פיטר אותו.
יאיר פרץ: (2) שלא היתה בהתנהגותו או במעשיו סיבה לפגוע בתנאי עבודתו או לפטרו ובלבד שלעניין פגיעה בתנאי עבודה לגבי עבודה שהמעביד קבע לגביה תנאים או כישורים-שהתקיימו בו התנאים והכישורים הנדרשים".
יוסי כץ: אנחנו בשלב של הכנת החוק לקראת קריאה ראשונה, קיימנו דיון מאוד ממצה.
יוסי כץ: אין לי הרבה מה להוסיף מעבר לזה שאין להצעת החוק הזו עלות תקציבית.
יוסי כץ: אני מקווה שהצעת החוק תאושר.
ג’ודי וסרמן: אני רציתי להבהיר את המילים "נטל ההוכחה".
ג’ודי וסרמן: הכוונה היתה שהעובד יוכיח את שני הדברים הנמצאים בפסקה אחת ושתיים, ורק אז הנטל יעבור למעביד.
יוסי כץ: אם הוא מוכיח שהמעביד פגע בתנאי עבודתו ופיטר, ושלא היתה בהתנהגותו או במעשיו סיבה לפגוע בתנאי עבודתו או לפטרו, אז הנטל עובר למעביד.
ג’ודי וסרמן: תהיה הבהרה כי מדובר בתנאים מצטברים ולא חלופיים.
יוסי גווילי: האם שישה חודשים מתייחסים לשישה חודשים מיום התובענה?
מיכאל אטלן: אנחנו מברכים על המוגמר ועל היוזמה של העמותה.
מיכאל אטלן: משרד האוצר מסכים להצעת החוק הזו.
יאיר פרץ: אני רוצה לברך את עמותת עוגן שבזכותה יתוקן עוול שנעשה למספר רב של עובדים.
יאיר פרץ: אני רוצה להודות לחה"כ המציע, יוסי כץ, על הצעת החוק.
יאיר פרץ: אני מצטרף לברכות ומברך על המוגמר, ומודה לנציגי אוצר שלא הגיעו כדי להתנגד.
יאיר פרץ: אני מציע שנצביע על החוק.
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד: 2 נגד: 0 מתנגדים: אין
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת החוק של חה"כ גנדי ריגר.
יאיר פרץ: הצעת חוק הגנת השכר (תיקון מס' 20) (תביעה לתשלום שכר מולן בידי ארגון עובדים), התשס"ב-2002.
יאיר פרץ: תיקון סעיף 28 1.
יאיר פרץ: בחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 (להלן-החוק העיקרי), האמור בסעיף 28 יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) תביעת עובד לתשלום שכר מולן, יכול שתוגש לבית-הדין לעבודה גם בידי ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור-בידי ארגון העובדים שהעובד חבר בו".
יאיר פרץ: הוספת סעיף 29 2.
יאיר פרץ: אחרי סעיף 28 לחוק המרכזי יבוא: "הגנה על העובד 29.
יאיר פרץ: לא יפגע מעביד בשכרו של העובד, בקידומו בעבודה או בתנאי עבודתו, ולא יפטרו מהעבודה, מחמת תביעה שהוגשה בתום לב על ידי העובד או ארגון העובדים מטעמו, בגין הלנת שכר, או מחמת שסייע העובד בידי עובד אחר או ארגון עובדים בקשר לתביעה כאמור".
גנדי ריגר: משנת 1958 כל אזרח יכול לפנות לבית דין במידה ויש לו בעיות לקבל את השכר המולן.
גנדי ריגר: היום אם אזרח פונה לבד לבית המשפט, יש לו בעיות עם המעסיק והוא צריך לפנות לעורך דין.
גנדי ריגר: החוק שלי נותן אפשרות להגיש בקשה דרך ארגון עובדים.
גנדי ריגר: החוק גם מתייחס לכך שבזמן הגשת הבקשה, המעסיק לא יכול לפטר את העובד.
גנדי ריגר: אזרח היה הולך לבית דין להגיש תלונה על שכר מולן, ובינתיים המעסיק היה מפטר אותו.
גנדי ריגר: חה"כ אורלב אמר כי יש פה בעיה, כי ארגון שיחשוב שיש בעיה עם עובד שאינו מקבל את השכר המולן, יפנה לבד לבית דין ללא הסכמתו של העובד.
גנדי ריגר: לכן אני הוספתי את המילים: "עם הסכמת העובד בלבד".
יאיר פרץ: חה"כ ריגר אומר, כי לעיתים הארגון לוקח אפוטרופסות על אותו עובד ועושה במקומו הכל בלי הסכמת העובד.
יאיר פרץ: לעיתים הדבר הזה יוצר בעיות לעובד עצמו, שאינו רוצה להגיע למצב של סכסוך עם המעסיק, אלא רוצה להגיע אתו לידי הסכמה.
שי סומך: לפי הבנתי, הנוסח הקיים לא מגן על העובד בכל תקופת הגשת התביעה, אלא מגן על פגיעה בעובד כולל פיטורין שהיו בגלל הגשת התביעה.
שי סומך: לגבי ההצעה לתיקון הנוסח, אני חושב שהתיקון מיותר, כיוון שהנושא כבר מוסדר בחוק בית הדין לעבודה, סעיף 34: "בבית הדין רשאי ועדיף להיות מיוצג על ידי מי שקבע לכך ארגון העובדים או מעבידים שהמיוצג חבר בו.
שי סומך: הייצוג יהיה על פי הרשאה מיוחדת בלבד… ".
ג’ודי וסרמן: האם התיקון שאומר להוסיף את המילים: "בהסכמת העובד" יורד?
גנדי ריגר: הוא ירד, כיוון שהוא כבר קיים.
חזקיה ישראל: אנחנו תומכים בתיקון שמונח לפנינו.
יאיר פרץ: חה"כ ריגר, ההצעה לתיקון מבוטלת, כיוון שזה מוסדר בחוק דין לעבודה.
יאיר פרץ: אנו נשאר צמודים להצעת החוק המקורית.
יוסי גווילי: נציבות המדינה תומכת בחוק.
יוסי גווילי: גם בחוקים אחרים בנושא הזה שהארגון הציג לא נכתב "בהסכמתו של העובד".
נועה וגנר: לא ייתכן שנשתמש בהוראה הזו שמופיעה בחוק דין לעבודה, כי היא מבטלת לחלוטין את סעיף ב' המוצע, כיוון שהיא במילא מרשה לאדם להיות מיוצג על ידי הארגון ושהארגון ייצג אותו בכפייה.
ג’ודי וסרמן: ישנה תוספת בחוק האומרת "באין ארגון עובדים" הוא יכול להיות מיוצג על ידי ארגון עובדים אחר.
שי סומך: אני משער, כי אם העובד ממש יתנגד לזה, אז ארגון העובדים לא יעשה זאת.
יאיר פרץ: ג'ודי, האם ישנה הסתייגות להצעת החוק?
ג’ודי וסרמן: כן, ישנה הסתייגות של חה"כ מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ותמר גוז'נסקי, למחוק את המילים "בתום לב", בסעיף השני.
שי סומך: אני יכול להסביר מדוע צריכים את המילים "בתום לב".