GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה שטרן: אנשים לא מגיעים לבתי המלון כי המחירים מאוד יקרים.
<משה שטרן: אם היו בונים יותר בתי מלון, הרבה יותר אנשים היו באים.
<משה שטרן: 10 שנים לא בנו שום דבר.
שולי מועלם-רפאלי: זה נוסף לסיפור.
שולי מועלם-רפאלי: אני מודה לכולכם שהשתתפתם בדיון הזה.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שפתחתי ואמרתי, המטרה היא להעלות את המודעות, לראות איך אנחנו שמים זרקור גדול על חולי פסוריאזיס על כל הרמות של המחלה.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת רזבוזוב, שהוא יוזם הדיון, ימשיך לקדם את הצעת החוק שתאפשר קבלת טיפולים מקבילים באותה שנה קלנדרית.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מציעים לארגון החולים המוביל לא להרפות, לפנות שוב ושוב, שנה אחרי שנה לוועדת הסל.
שולי מועלם-רפאלי: הייתי שמחה אם הייתה פנייה כזאת גם מגופים אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נשמח מאוד לשמוע, כשהביטוח הלאומי מסיים את העבודה האינטנסיבית שלו לתיקון ספר הליקויים, שיש בשורה לחולי פסוריאזיס.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נפנה למנכ"לי הקופות בשאלה למה הם לא נכחו בדיון, נשאל מדוע יש חוסר אחידות בין הקופות בבחירה של הטיפולים.
שולי מועלם-רפאלי: כולנו היינו רוצים מערכת בריאות טובה יותר, איכותית יותר, שוויונית יותר, שתאפשר מניעה מתוך הבנה שככל שנשקיע יותר במניעה כך העלויות יקטנו בטיפול.
סופה לנדבר: אני רוצה שיסבירו לי איך החקיקה הזאת עוזרת לחולי פסוריאזיס עצמאיים.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא קשור לעצמאיים.
שולי מועלם-רפאלי: חלק מהפתרון זה שאנחנו לא נמנע מהם את האפשרות לקבל את שני הדברים במקביל, כאשר הם לא מנצלים באופן מלא דבר אחד.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת העבודה והרווחה.
אלי אלאלוף: היום ה-10 לפברואר 2016, א' באדר, תשע"ו.
אלי אלאלוף: כפי שלמדתי על צו שירות הציבור, נוכל לאשר אותו עוד היום, ולא תצטרכו להתחייב לחזור, ולא לחזור.
אלי אלאלוף: כי מה שקורה לנו בזמן האחרון עם משרד הביטחון, כל ההצעות שלנו לדיון הן כדי לאשר, ולא לראות את זה רק כחותמת גומי.
אלי אלאלוף: אני מבקש להעביר את זה הלאה, העברתי את זה לשר.
<ישי יודקביץ': אני לא יודע על איזה חקיקה אתה מדבר.
אלי אלאלוף: אלו דברים שלא קשורים אליכם, הם קשורים לחוקת התשמ"ש.
אלי אלאלוף: עוד נושא של העובדים בקרב הנפגעים הקשים.
אלי אלאלוף: לצערי, היו דיונים ראשוניים ולא חזרתם – כנראה שלא ביצעתם, זהו סימן לא טוב למערכת המשולבת של המדינה שלנו.
<ישי יודקביץ': במשרד הביטחון, אנחנו מדברים על צו מכוח סעיף 5א ו-5ב רבתי לחוק שירות הציבור, הגבלות לאחר פרישה, חקיקה שנחקקה ב-2012 לגבי הגבלות נוספות לאחר פרישה של פרקליטים וחוקרים.
<ישי יודקביץ': בשירות הציבור הם היו פרקליטים וחוקרים, והם פרשו משירות הציבור.
<ישי יודקביץ': נמצא ב-2012 שיש חסר בחוק – לדוגמא, עורך דין שהיה בתביעה המשטרתית, פרש מהמשטרה ומייצג עבריינים שהוא תבע אותם לפני כן בתפקידו בשירות הציבור.
<ישי יודקביץ': היה איזה חסר בחוק, החסר הזה מולא - - -
אלי אלאלוף: אתה מדבר על המשטרה הצבאית.
<ישי יודקביץ': גם יש משטרה צבאית, יש את הפרקליטות הצבאית.
<נעה בן שבת: הוא מספר על החוק, החוק עצמו מלכתחילה בא - - -
<ישי יודקביץ': החוק עצמו בגדול.
<ישי יודקביץ': הכי רלבנטי מהחוק הזה, כמובן, זה פרקליטויות המחוזיות, זאת אומרת, משרדים המשפטים פרקליטויות המדינה ומשטרת ישראל הם הגופים הגדולים.
<ישי יודקביץ': יש עוד גופים שמנויים בתוספת לחוק שהחוק החדש הספציפי הזה מ-2012 רלוונטי לגביהם, וביניהם משרד הביטחון.
<ישי יודקביץ': משרד הביטחון, בשונה מהפרקליטות הצבאית ומצה"ל.
<ישי יודקביץ': יש במשרד הביטחון, באגף הממונה על ביטחון מערכת הביטחון, יחידה קטנה של חוקרים שקיבלה הסמכה מהשר לביטחון פנים לחקור חקירות באזהרה - לפי פקודת הפרוצדורה הפלילית עדות, והיחידה הזאת רלבנטית למטריה של סעיף 5א ו-5ב לחוק שירות הציבור.
<ישי יודקביץ': בהצעת הצו הזה, אנחנו מכסים את הנושא שלנו של היחידה הזאת.
<ישי יודקביץ': בצו הזה שקובע מיהם בעלי התפקידים במשרד הביטחון שהוראות 5א רבתי, ו-5ב רבתי, יחולו לגביהם, הצו הזה קובע את ארבעת החוקרים של היחידה, את העו"ד באגף היועץ המשפטי במערכת הביטחון שמלווה את החקירות של היחידה.
<ישי יודקביץ': את היועץ המשפטי למערכת הביטחון, ואת הממונה על ביטחון במערכת הביטחון בכבודו ובעצמו, שהוא למעשה הממונה על ראש יחידת החקירות של המלמ"ב.
אלי אלאלוף: תעשו לי טובה, כל קיצורי השמות הם לא אומרים לי כלום.
<ישי יודקביץ': אני לא אמרתי קיצורי שמות.
<ישי יודקביץ': המלמ"ב – הממונה על הביטחון במערכת הביטחון.
<ישי יודקביץ': התפקידים שאנחנו מפרטים בצו שההגבלות הנוספות הייחודיות יחולו לגביהם, זה הממונה על הביטחון במערכת הביטחון.
<ישי יודקביץ': היועץ המשפטי למערכת הביטחון - אחז בן-ארי, היום.
<ישי יודקביץ': באגף היועץ המשפטי במערכת הביטחון, כל עורך דין שתחום אחריותו הייעוץ המשפטי הקבוע ליחידת החקירות של המלמ"ב, של הממונה על הביטחון במערכת הביטחון.
<ישי יודקביץ': כמובן ראש יחידת החקירות, סגן ראש יחידת החקירות, ויש עוד שני חוקרים של יחידת החקירות.
<ישי יודקביץ': אלה בעלי התפקידים במשרד הביטחון שההגבלות הנוספות שמנויות ב-5א רבתי וב-5 ב יחולו לגביהם לכשוועדת העבודה תאשר את הצו הזה.
מירב בן ארי: יש תקופת צינון?
<ישי יודקביץ': כן, 5א מדבר על תקופת צינון.
<נעה בן שבת: שלוש שנים.
<נעה בן שבת: החוק בעצם - - - במשך שלוש שנים.
מירב בן ארי: זה החידוש בחוק?
<ישי יודקביץ': זה החידוש מ-2012.
<ישי יודקביץ': יש את ההגבלות הבסיסיות מ-69' סעיף 2, 3, 4 ו-6 שמדברות על אחת לצמיתות אבל היא מאוד ספציפית.
<ישי יודקביץ': ההגבלה המרכזית שם מדברת על שנה הגבלה, וההגבלה על בעלי תפקידים בחו"ל מדברת על שנתיים קבלת תפקידים בחו"ל, אבל זה לא לדיון היום.
<ישי יודקביץ': זאת אומרת, אלה ההגבלות הבסיסיות.
<ישי יודקביץ': ההגבלות החדשות הללו ספציפיות לגבי חוקרים ופרקליטים.
<רותם ארנרייך: אני ממשרד המשפטים.
<רותם ארנרייך: אני רק אחדד, שההגבלות שקיימות כבר כיום לחוק, הן מתייחסות למי שנותן זכות, מי שבתפקידו נותן זכות, וכאן מדובר במי שמפעיל סמכות אכיפה.
<רותם ארנרייך: החידוש הוא גם בהיבט הזה, אנחנו מדברים על סמכויות חדשות, וסמכויות שעד היום החוק הקיים לא התייחס אליהן, וזה מה שעשה תיקון מס' 4.
אלי אלאלוף: יש מקום לערער או להביא לדיון מיוחד מסיבות כאלה ואחרות למרות המגבלות?
<רותם ארנרייך: כן.
<רותם ארנרייך: קודם כל המגבלות חלות רק מקום שבפועל מישהו הפעיל סמכות אכיפה.
<רותם ארנרייך: יכול שתחול עליך המגבלות, אבל בפועל היות שאמתית לא הפעיל סמכויות אכיפה, הוא לא יוגבל משום דבר, הוא מוגבל רק לעבוד ולקבל הטבה, זכות, ממי שהוא הפעיל כלפיו סמכות אכיפה, כך שברוב המצבים מהותית לא תהיה הגבלה.
<רותם ארנרייך: מעבר לזה, הוא יכול לפנות לוועדת ההיתרים שמוקמת מכוח חוק הצינון, ויבקש היתר למרות שחל עליו מגבלת שלושת השנים, לקבל היתר לעבוד, לקבל את העבודה מאותה אדם שכלפיו הפעיל סמכות אכיפה.
<רותם ארנרייך: הוועדה תשקול את זה, תבחן את זה.
אלי אלאלוף: יש ועדת ערעור.
<רותם ארנרייך: היא לא ערעור, היא מחליטה פעם ראשונה מכוח סעיף 11.
<ישי יודקביץ': ועדת היתרים יושבת בבית המשפט המחוזי בירושלים בראשות שופט בית משפט מחוזי, עם שני נציגים – אחד, נציג השרות הממשלתי ונציג ציבור, בדרך כלל גם כן משפטן אבל מהשוק הפרטי.
<ישי יודקביץ': וזאת ועדת ההיתרים שרלבנטית גם למגבלות הבסיסיות, המקוריות מ-69'.
<נעה בן שבת: יש לה הוראות מיוחדות.
<נעה בן שבת: לוועדת ההיתרים יש חובות מיוחדות, היא לא תיתן היתר שבסעיף 14א, היא לא תיתן היתר במקרים שלנו, של הפעלת סמכות חקירה, ואם זה עלול לגרום לסיכון או לפגיעה בחיי אדם, ולשבש את פעילותה התקינה של הרשות, ולגלות את דרכי פעולתה של הרשות.
<נעה בן שבת: יש לה עוד מגבלות מיוחדות, אבל היא יכולה לתת היתר אם נוכחת שהמגבלות האלה - - -
<רותם ארנרייך: היא תבחן את הנסיבות.
אלי אלאלוף: אני מבין שזו יוזמה שלכם, או יוזמה - - -
<ישי יודקביץ': אנחנו מנויים בתוספת לחוק.
<ישי יודקביץ': משרד הביטחון מנוי בתוספת לחוק, לכן היינו צריכים להכין צו לאישור הוועדה עם בעלי התפקידים האלה, בגלל שיש לנו את יחידת החקירות הזאת.
<ישי יודקביץ': יחידת החקירות הזאת יש לה נוהל משותף עם המשטרה באחריות עליונה של פרקליטות המדינה.
<ישי יודקביץ': יש ועדת ניתור בפרקליטות מחוז תל אביב פלילי שמחליט איזה תיק ינותב לאיזה גוף, למשטרה או ליחידה.
<ישי יודקביץ': יש בנוהל הזה השיקולים של ועדת הניתוב הזאת.
<ישי יודקביץ': יש ועדת ניתוב עליונה של פרקליט המדינה לנושאים רגישים.
<ישי יודקביץ': יש החלטות על חקירה משותפת של משטרת ישראל ויחידת החקירות של המלמ"ב, שאז נציג משטרת ישראל הוא האחראי על החקירה.
<ישי יודקביץ': יש הסדרים שם לגבי פעולות חקירה דחופות שלא נעשות על ידי יחידת החקירות של משרד הביטחון, אלא נעשות על ידי המשטרה.
<ישי יודקביץ': פעולות חקירה דחופות יכולות להיות, למשל, בקשות להאזנות סתר אם צריך, או דברים כאלה.
<ישי יודקביץ': בסך הכול היחידה הזאת חוקרת עבירות - היא מתמחה בעבירות נגד מערכת הביטחון.
<ישי יודקביץ': היחידה הזאת כאשר היא חוקרת, היא חוקרת בעיקר עבירות מתמחות של מערכת הביטחון שהיא מאוד אפקטיבית.
<ישי יודקביץ': היא מתמחה בעבירות של מערכת הביטחון אז היא מאוד אפקטיבית לעבירות שטהורות של מערכת הביטחון בין השאר.
<נעה בן שבת: כלפי כל כוחות הביטחון או כלפי יחידות אחרות במשטרה?
<ישי יודקביץ': לא כל כוחות הביטחון.
<ישי יודקביץ': היא אחראית על משרד הביטחון, על יחידות סמך של משרד ראש הממשלה, יחידות סמך ביטחוניות של משרד ראש הממשלה, לא כולל שב"כ, מוסד, כמובן.
<ישי יודקביץ': היא אחראית על תעשייה אווירית רפא"ל והתעשייה הצבאית, ועל ספקים.
אלי אלאלוף: שיופרטו?
<ישי יודקביץ': לגבי תע"ש מערכות באמת יכול להיות סיפור, אבל כן, בגלל שתע"ש מערכות יהיו ספק של משרד הביטחון, אז בהחלט גם על תע"ש מערכות.
<ישי יודקביץ': יש הסדר מיוחד לגבי שלושת התעשיות הביטחוניות המרכזיות.
<ישי יודקביץ': ספקים של משרד הביטחון, עבירות לפי חוק קליטת חיילים משוחררים.
<ישי יודקביץ': יש עבירות של זיופים לפי חוק קליטת חיילים משוחררים, אז לפעמים הם חקרו כבר עבירות כאלה.
<ישי יודקביץ': עבירות לפי חוק שירות הציבור, הגבלות לאחר פרישה.
<ישי יודקביץ': עבירות לפי חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני.
<ישי יודקביץ': משרד הביטחון מפקח על היצוא הביטחוני, רישיונות, היתרים, זה תחום המומחיות של משרד הביטחון.
<ישי יודקביץ': במסגרת ההסמכה חשבו שראוי שהיחידה הזאת תהיה לה סמכות חקירה לגביהם.
<ישי יודקביץ': והעבירות, למשל, שעובר עובד משרד הביטחון בקשר למילוי התפקיד.
<ישי יודקביץ': למשל, אם מתפתח חשד לשחיתות שעובד מינהל הרכש של משרד הביטחון קשר קשר, קיבל שוחד, דברים כאלה, אני מניח שזה מגיע לוועדת הניתוב הזאת, בראשות פרקליט מפרקליטות מחוז תל-אביב, והם מחליטים אם המשטרה או אם היחידה הזאת תחקור את החשד לשוחד, או חשד לקשירת קשר.
<נעה בן שבת: כבר היו צווים שניתנו לגבי הייעוץ המשפטי לממשלה ופרקליטות המדינה, פרקליטויות המחוז, וגם לגבי משטרת ישראל, אני רואה שפורסם פה צו לגבי שירות בתי הסוהר.
<נעה בן שבת: כרגע מגיעה היחידה הזאת של משרד הביטחון.
<נעה בן שבת: יש פה שתי תוספות בתקנות שלפנינו.
<נעה בן שבת: תוספת ראשונה מדברת על האיסור לעבור לעבוד אצלנו לקבל איזושהי זכות מאדם שכלפיו חלה סמכות חקירה במסגרת סמכות אכיפה במסגרת הפעילות, זה התוספת הראשונה.
<נעה בן שבת: גם חובת דיווח – בעצם התוספת השנייה מתייחסת לחובת דיווח שצריכה להימסר במהלך שלוש שנים על כל עבודה שאותו אדם מקבל כדי לוודא שאין פה בעיה עם הפעלת סמכות האכיפה.
<נעה בן שבת: השאלה היא במקרה שלנו, התוספת הראשונה והתוספת השנייה הן זהות, זאת אומרת, כל בעלי התפקידים שאתם מציינים, כולם גם מחויבים בדיווח, לא רק שקיים האיסור המהותי, אלא גם חייבים בדיווח על כל פעולה.
<ישי יודקביץ': בגלל שאנחנו מדברים על שישה אנשים, אנחנו לא ראינו שם הבדל בין החוקר הזוטר של יחידת החקירות לבין היועץ המשפטי במערכת הביטחון או המלמ"ב.
<ישי יודקביץ': זאת אומרת, צווים אחרים באמת לקחו יותר את הבכירים לגבי חובת הדיווח, התמקדו בבכירים לגבי חובת הדיווח שזה חובה נוספת.
<ישי יודקביץ': אנחנו חשבנו בגלל הצמצום של היחידה, בסך הכול מדובר פה על שישה בעלי תפקידים שאין טעם להבחין ביניהם.
<נעה בן שבת: סגן ראש יחידת החקירות, וראש תחום חקירות זה אדם אחד, או שזה שני פונקציונרים?
<ישי יודקביץ': כן, אותו אחד.
אלי אלאלוף: בבקשה, לקרוא את הצו.
<ישי יודקביץ': צו שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (רשימת תפקידים במשרד הביטחון שלגביהם יחולו הגבלות או איסורים נוספים לפי סעיפים 5א ו-5ב לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט – 1969), התשע"ו – 2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 5א ו-5ב לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט-1969 (להלן- החוק), לפי הצעת המנהל הכללי של משרד הביטחון, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לפי סעיף 5א(ב)(2) לחוק, אני מצווה לאמור: רשימת התפקידים לעניין סעיף 5א לחוק - רשימת התפקידים במשרד הביטחון שלגביהם יחולו הגבלות או איסורים לפי סעיף 5א לחוק, מפורטת בתוספת הראשונה.
<ישי יודקביץ': סוגי תפקידים או משרות לעניין סעיף 5ב לחוק - סוגי התפקידים או המשרות, הכלולים ברשימת התפקידים שבתוספת הראשונה, שלגביהם תחול חובת דיווח לפי סעיף 5ב לחוק, מפורטים בתוספת השנייה.
<ישי יודקביץ': תוספת ראשונה (סעיף 1) הממונה על הביטחון באגף הממונה על הביטחון במשרד הביטחון (מלמ"ב); היועץ המשפטי למערכת הביטחון; באגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון – כל עורך דין שבתחום אחריותו הייעוץ המשפטי הקבוע ליחידת החקירות באגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (מלמ"ב); 4.
<ישי יודקביץ': ראש היחידה לחקירות באגף הממונה על הביטחון במשרד הביטחון (מלמ"ב); 5.
<ישי יודקביץ': סגן ראש יחידת החקירות וראש תחום חקירות ביחידה לחקירות באגף הממונה על הביטחון במשרד הביטחון (מלמ"ב); 6.
<ישי יודקביץ': חוקר ביחידת החקירות באגף הממונה על הביטחון במשרד הביטחון (מלמ"ב).
<ישי יודקביץ': תוספת שניה (סעיף 2)
<נעה בן שבת: פה אולי אותן - - -
<ישי יודקביץ': פה אותן נקודות.
מירב בן ארי: הבנו את הנקודה של המלמ"ב.
<ישי יודקביץ': הבנתם את הנקודה.
אלי אלאלוף: תודה רבה על ההסברים המפורטים והמדויקים שלא מאפשרים אפילו ויכוח.
אלי אלאלוף: הצו אושר.
אלי אלאלוף: היום ה-28 בדצמבר 2015, ט"ז בטבת התשע"ו, השעה 09:37.
אלי אלאלוף: אנחנו התכנסנו לדון בבקשה לדיון דחוף של חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, מירב בן ארי ויואל חסון.
אלי אלאלוף: אני שמח שנמצאים אתנו גם חברי הכנסת סופה לנדבר, מאיר כהן, אחמד טיבי ועבדאללה אבו מערוף.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בנושא שהוא מאוד מסוכן שפגע עד עתה ב-14 מקרים של אנשים שאושפזו באופן דחוף כאשר שלושה מהן עד היום מטופלים בטיפול נמרץ.
אלי אלאלוף: לצערנו אישה אחת, תושבת נתיבות, נפטרה לפני שבוע.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שלמיטב ידיעתי לא מדובר רק ביולדות אלא מדובר בשפעת שפגעה באנשים האלה.
<ארנון אפק: זאת שפעת שנשים יולדות ובהריון נמצאות בסיכון יתר.
אלי אלאלוף: אבל לא רק.
עאידה תומא סלימאן: אבל זה לא הנושא.
יואל חסון: אנחנו לא דנים עכשיו בשפעת.
אלי אלאלוף: הדיון הוא על השפעת.
יואל חסון: על החיידק הטורף.
עאידה תומא סלימאן: יואל, השפעת היא לא תחום ההתמחות שלנו.
יואל חסון: השפעת, לא.
יואל חסון: חיידקים טורפים יש כאן מספיק.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על חוסר ההבנה שלי.
אלי אלאלוף: אתם מדברים על הידבקות יולדות בחיידק הטורף.
אלי אלאלוף: לא קשור לשפעת.
אלי אלאלוף: רשות הדיבור לחברי הכנסת.
אלי אלאלוף: לפי הודעת המזכירות עאידה היא הראשונה להגיש את הבקשה, אחריה מירב בן ארי ואחריה יואל חסון.
עאידה תומא סלימאן: האמת היא שברגע ששמעתי את החדשות האלה, הזעזוע היה עמוק.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לראות שגם חברי כנסת גברים הצטרפו לדיון אבל אני חושבת שנשים שעברו את החוויה הזאת, להיות בחדר לידה ולעבור את החוויה של הרגשת חוסר האונים ולהרגיש שהרופאים בעצם הם השולטים בכל צעד ושעל בתוך חדר הלידה, שייכנס ללב כל אישה שעומדת ללדת החשש הזה שדווקא מתהליך שהיא אמורה לצאת אחריו אימא ואמורה להיות עם הרבה שמחה, היא יכולה להיפגע בצורה בלתי חוזרת והיא יכולה להידבק בחיידק טורף זה או אחר.
עאידה תומא סלימאן: במקרים הספציפיים האלה, שלוש נשים עברו כריתת רחם וכולנו – למרות שאני לא יודעת אם אלה כולנו – מבינים את עומק ההשפעה של כריתת רחם אצל אישה.
עאידה תומא סלימאן: תהליך שאמור להיות תהליך משמח, יכול לגרום לאישה אסון טוטלי גם מבחינה נפשית, גם מבחינת ההשלכות הפיזיות והבריאותיות על חיי האישה לאחר מכן.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל נשים נכנסות לחדר לידה ללדת כאשר לרוב הגיל הממוצע הוא מקסימום 35 וזה אומר שהן עדיין בתחילת החיים שלהן אבל הן יוצאות מחדר לידה, לאחר שיכול להיות שהסתכנו במצב כזה.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה להעלות שאלות לגבי המקרה הספציפי ואני מקווה שנקבל תשובות כי הבנתי שלאחר שבית החולים הבין שיכול להיות שהנשים נדבקו בחיידק הטורף על ידי רופא שטיפל בהן, שיילד אותן והוא עצמו היה נשא, האם בית החולים ידע או הרופא עצמו ידע שהוא נשא חיידק כזה?
עאידה תומא סלימאן: אם אכן זה היה ידוע, מה נעשה כדי להגן על הנשים האלה ולמה הוא היה צריך להיות מעורב בלידה כאשר הוא נשא של החיידק?
עאידה תומא סלימאן: אני לא רופאה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת מה הרגולציה במקרה הזה של בדיקות לרופאים שמעורבים בתהליכים שיכולים להיות מדבקים אבל עובדה שיותר מחמש-שש נשים – שלפחות אנחנו יודעים עליהן – כן נדבקו.
עאידה תומא סלימאן: השאלה השנייה שעולה לי בראש היא האם היה אפשר למנוע הידרדרות המצב עד כדי כריתת רחם?
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, ואני אומרת את זה לצערי הרב מניסיוני כאישה, שיש איזושהי זילות אצל הרבה רופאים ביחס שלהם לנושא של כריתת רחם.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב עדיין הרבה רופאים מדברים על כך כעל תהליך שהם רואים בו רק את הצדדים שהם יכולים למנוע ולא חושבים הרבה פעמים על ההשלכות על הנשים לאחר מכן.
עאידה תומא סלימאן: האם היה אפשר למנוע את כריתת הרחם?
מאיר כהן: את אומרת שהיד על ההדק קלה בקבלת החלטה כזאת?
עאידה תומא סלימאן: הרבה נשים יגידו לך זאת מהחוויה שלהן.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד לך שמהחוויה האישית שלי, כן.
עאידה תומא סלימאן: הרבה פעמים הרופאים הולכים להצעה כזאת כאשר יכול להיות שיש עדיין תהליך שהאישה צריכה לעבור אותו עד קבלת החלטה כזאת.
מאיר כהן: והם לא עושים את זה.
סופה לנדבר: זה החשש שלה.
עאידה תומא סלימאן: זה החשש ואני רוצה לומר שזה אפילו מעבר לחשש.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שהרבה פעמים הרופאים מתייחסים לנושא של כריתת רחם כאשר לפי הבנתנו כנשים הם לא מבינים את כלל ההשלכות שלו אלא מסתכלים עליו כעל ביצוע ניתוח פיזי ולא ממש קולטים את כל מה שקורה מסביב לזה, גם מבחינה נפשית, גם מבחינה בריאותית, גם מבחינת תפקוד האישה וההסתכלות שלה על עצמה ואיך היא תופסת את עצמה.
עאידה תומא סלימאן: תבדקו האם זה מוצע באותה מידה בקלות כזאת לגברים במקרים מסוימים.
עאידה תומא סלימאן: אני לא חושבת שהיו מציעים דבר שנתפס בהוויה של האישה כסמל המיניות שלה.
מאיר כהן: אני משער שאם אצל גבר יאתרו סרטן בערמונית שלו והסרטן מסכן את חייו, הוא יעבור כריתה.
עאידה תומא סלימאן: כאשר יש סרטן רחם או סרטן בצוואר הרחם, כורתים חלקית.
עאידה תומא סלימאן: נכון, יש מקרים.
עאידה תומא סלימאן: אני אומרת שבהרבה מהמקרים, לצערי, אין את הרגישות הזאת.
עאידה תומא סלימאן: כאשר יש צורך בכריתה, השאלה הבסיסית שלי הייתה האם במקרים הספציפיים האלה היה אפשר, עם הגילוי היה יותר מוקדם, לחסוך את הדבר הזה, במיוחד שכולנו יודעים שעד גיל חמישים, כריתת רחם נחשבת לנכות מוכרת.
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא האם ננקטו כל הצעדים והאם יש מסר או משהו אותו למדתם מניתוח המקרה הספציפי הזה ושינוי בצעדים.
עאידה תומא סלימאן: אני מרגישה שאין.
אלי אלאלוף: מירב בן ארי, בבקשה.
מירב בן ארי: קודם כל, אני חייבת להביע תרעומת על ישיבת הוועדה המביכה הזאת.
מירב בן ארי: עם כל הכבוד, זה לא יכול להיות שיושבים כאן כל כך הרבה חברי כנסת ולא סתם מכל הסיעות כי באמת הנושא הזה כל כך חמור בעיני וחמור גם בעיני הציבור, ובאים לכאן שלושה אנשים.
<ארנון אפק: אני.
<ארנון אפק: אני המשנה למנכ"ל משרד הבריאות שעשה גם תחקיר בנושא הזה והיה אחראי על ניהול סיכונים.
<ארנון אפק: נמצא כאן גם עורך דין פיראס חאיק ופרופסור גליה רהב מבית החולים שיבא שהיא מנהלת היחידה.
<ארנון אפק: זאת אומרת, נמצאים כאן האנשים הכי בכירים במערכת.
מירב בן ארי: והנציג של בריאות הציבור?
מירב בן ארי: זה גם אתה לצורך העניין?
מירב בן ארי: כל משרד הבריאות עכשיו נופל עליך.
מירב בן ארי: קראתי בסוף השבוע את הכתבה על הרופא מבית החולים תל השומר.
מירב בן ארי: קודם כל, אני חייבת להגיד לחברת הכנסת עאידה שהוא לא ידע וזה בוודאות וזה ברור.
מירב בן ארי: הוא הגיע מחוץ לארץ והוא לא יכול היה לדעת שהוא נשא.
מירב בן ארי: לא רק זה אלא אני יודעת שהמנהל של היחידה בתל השומר – וחבל שהוא לא כאן - מי שקרא ומי ששומע אותו, ואני עסקתי בעניין הזה ואני מודה שקראתי את הכתבה עליו לעומק ואני יודעת שהוא עושה ימים ולילות, רואים את זה ויודעים שהוא מנסה למצוא את הפתרון.
מירב בן ארי: לכן אני כבר אומרת לך שכל מה שקרא את הכתבה מבין שבהחלט אותו רופא, שזה לא אותו רופא שהתראיין בכתבה, שהגיע מחוץ לארץ, לא ידע שהוא נשא את החיידק וזה בוודאות.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע את תוצאות התחקיר.
מירב בן ארי: אני אומרת את זה כי העלית את זה והתייחסת לזה.
מירב בן ארי: אני רוצה להתייחס למשהו אחד.
מירב בן ארי: אין ספק שבעולם היהודי, ושמענו את ההתייחסות שלו, הנושא הזה של הרחם הוא נושא שהוא הרבה יותר מועצם.
מאיר כהן: מה זה בעולם היהודי?
מאיר כהן: מה הקשר?
מירב בן ארי: אני רוצה להסביר לך משהו.
מירב בן ארי: יש משהו במדינת ישראל – אני אעשה את זה יותר מדויק – בנושא של הרחם שהוא מאוד מאוד רגיש.
מירב בן ארי: יבואו אותם רופאים שנחשפים למה שקורה במדינות אחרות ויעידו – גם העיד אותו מנהל מחלקה – שבמדינת ישראל יש רגישות גבוהה לנושא של הרחם.
מירב בן ארי: אגב, אני לא יודעת מה קורה מבחינת מחקר משווה, אם הנושא של הרחם, כאשר אתה כורת אותו, הוא נכות גם במדינות אחרות.
מירב בן ארי: מעניין לבדוק.
מירב בן ארי: אני לא יודעת אבל בטוח שבארץ שלנו שמים על זה את הדגש.
מירב בן ארי: לא אחזור על הדברים שעאידה אמרה.
מירב בן ארי: ברור לי שהרופא לא ידע שהוא נשא וברור לי שכל הנושא הזה הגיע לפתח בית החולים ובית החולים עושה ימים כלילות כדי למצוא פתרון וכדי למנוע את הנושא הזה של התפרצות החיידק הטורף.
מירב בן ארי: מה שמטריד אותי בכל הנושא הזה זה עד כמה באמת – וראיתי שהרופא בכתבה התייחס לזה – הנשים המעורבות ידעו, או משפחתן, את ההשלכות של העניין ועד כמה שנים שהגיעו לבדיקות באמת יודעות את ההשלכות על מצבן.
מירב בן ארי: דבר שני שאני רוצה לדעת ולשאול אתכם, למרות שקראתי אבל שם לא היה לי ברור, עד כמה חשפתם את העניין של החיידק בפני כל המטופלות, מה גם שאנחנו יודעים – וגם קראתי על החיידק הזה - - -
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר לחברים שהדין הוא דיון דחוף וקבענו לו שעה.
מירב בן ארי: אני שאלתי את השאלות גם לגבי הנשים, גם לגבי המודעות מסביב וגם על כך שאנחנו יודעים שהחיידק הזה עובר בהתעטשות ולכן איך באמת אתה יכול למנוע שאפילו אותן אנשים שבאו לבקר בבית החולים לא נחשפו לו.
עאידה תומא סלימאן: אם הוא עובר בהתעטשות, זה לא מגיע לאיברים הפנימיים.
מירב בן ארי: עובר גם לגוף.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת יואל חסון.
יואל חסון: אני באמת יזמתי את הדיון הדחוף הזה.
אלי אלאלוף: גם אתה.
יואל חסון: גם אני יזמתי את הדיון הדחוף הזה כי הידיעה הזאת והסיפור הזה נגעו בי ולקחתי את זה מבחינתי מאוד מאוד קשה.
יואל חסון: קודם כל, צריך להגיד גם מילה טובה על כל המערכת שמטפלת ביולדות ובילודה במדינת ישראל כאשר בסך הכול באמת המערכת היא מהמתקדמות והמתפתחות בעולם.
יואל חסון: אין ספק שיש כאן הצלחות גדולות גם במקרים של נשים שנתקלו בקשיים בלידה או נשים שיש להן קושי להיכנס להריון.
יואל חסון: יש כאן מערכת מאוד מאוד טובה שמאפשרת תודה לאל לרוב הנשים במדינת ישראל שרוצות להביא ילדים לעולם, אכן לעשות זאת.
יואל חסון: המקרה הזה אפילו קצת הפתיע אותי, שיכול לקרות דבר כזה אצלנו בשנת 2015 במערכת בריאות שהיא בסך הכול מערכת בריאות טובה ומקצועית.
יואל חסון: באמת מדובר כאן בעיני באירוע קשה וטראומתי, בוודאי עבור הנשים שנפגעו מזה באופן אישי אבל לא רק אלא גם נשים אחרות שאני בטוח שזה הכניס אותן לחרדות רבות ולדאגות רבות מפני דבר שכאילו נראה שלא ניתן להתמודד מולו.
יואל חסון: כמו שאמרה כאן חברת הכנסת בן ארי, הרופא לא ידע, אף אחד לא ידע, קרה כאן דבר שהפתיע את כולם וכל אחת יכולה לחשוב לעצמה שאולי רופא אחר גם לא יודע על כך.
סופה לנדבר: אם רופא לא ידע, יכול להיות שהוא נדבק ממטופלת שלו.
יואל חסון: אני פחות בהקדמות ויותר בשאלות שחשוב לי לקבל עליהן תשובות.
יואל חסון: קודם כל, אני יודע שקיים נוהל שמחייב צוות רפואי להתחסן נגד מחלות חיסוניות לגביהן יש חיסון בטוח.
יואל חסון: יש חוזר מנכ"ל בעניין הזה.
יואל חסון: אני רוצה לשאול האם הנוהל מקוים כלשונו, האם זה בדוק שהוא מקוים ואוכפים את קיום הנוהל הזה.
יואל חסון: שנית, אני רוצה לדעת האם מעת לעת גם עושים בדיקות תקופתיות לרופאים.
יואל חסון: אולי אם הרופא הזה היה עובר בדיקות תקופתיות היו יודעים שהוא נשא.
יואל חסון: אני רוצה לדעת אם יש בכלל נוהל לבדיקות של צוותים רפואיים לגבי מחלות מדבקות, זיהומיות וכיוצא באלה.
יואל חסון: דבר נוסף שחשוב לי לדעת ולהבין איך נדבקו הנשים בחיידק.
יואל חסון: האם באמת הקפידו על כללי הסניטריה – כפפות, מסכות, חיטוי ידיים באמצעות אלכוהול – והאם זה אכן בוצע או כאשר בדקו, האם גילו שלא פעלו בדרכים שבדרך כלל אמורים לפעול בכל עניין הסניטריה.
יואל חסון: אני רוצה גם לדעת האם יש אחידות ברמת הנהלים שמשרד הבריאות כופה או מורה לבתי החולים מבחינת השמירה על הסניטריה למינה וכל הדברים האלה.
יואל חסון: האם יש אחידות בנהלים.
יואל חסון: השאלה הנוספת היא האם אתם יודעים בוודאות שאותן יולדות נדבקו מאיש הצוות הרפואי.
יואל חסון: אני גם רוצה לדעת איך אתם מתכוונים לפצות את אותן נשים.
יואל חסון: האם יש אתן איזשהו תהליך בנושא הזה או שנצטרך לראות שהנשים האלה, בנוסף, יצטרכו לעבור חוויה של משפטיזציה ותביעות או שאתם מראש כבר באים במגע עם אותן נשים, ואגב, לא רק בעניין כספי שהוא מובן מאליו בעיני אלא גם בסיוע נפשי שלדעתי הוא משהו שנדרש מאוד לנשים הללו.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת אחמד טיבי שיש לו גם הכשרה מקצועית.
אחמד טיבי: אני אהיה קצר כי אני צריך לעבור לוועדת הכספים שם דנים בהעברה תקציבית.
יואל חסון: אלא אם כן עוד פעם יעשו לך תרגיל.
אלי אלאלוף: לפי אתמול לא צריך לקיים ועדת כספים כי הכול סגור.
אחמד טיבי: אני מדבר על העברה תקציבית ודאית עם כסף ברור וצבוע בניגוד לתכנית ההיא.
אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך את עאידה, את מירב ואת יואל על עצם העלאת הנושא.
אחמד טיבי: כריתת רחם היא דבר טראומתי.
אחמד טיבי: גם גופנית, גם נפשי, אבל עושים אותה מחוסר ברירה ולא כמשהו אלקטיבי.
אחמד טיבי: השאלה היא למה יש הדבקה, האם אפשר היה למנוע אותה, ולשם כך מתקיים הדיון היום.
אחמד טיבי: אני בטוח שגם המשנה למנכ"ל משרד הבריאות וגם האורחים הנכבדים ידעו לענות על השאלה.
אחמד טיבי: אני שותף לדעתו של יואל לגבי הרמה המצוינת של רפואת נשים ומיילדות במערכת הבריאות בישראל שהיא אחת הטובות בעולם.
אחמד טיבי: לכן גם עזבתי אותה.
אלי אלאלוף: עוד מישהו מחברי הכנסת רוצה לשאול?
מאיר כהן: בוקר טוב אדוני היושב ראש ובוקר טוב לחבריי.
מאיר כהן: ארנון, לי חשוב מאוד לשמוע איך נערך בית החולים מהרגע שהדבר הזה קרה ומה מערך הפקת הלקחים כי זה הדבר החשוב ביותר לפעם הבאה.
מאיר כהן: ברור לנו שקרה מה שקרה ודברים טראומתיים קרו.
מאיר כהן: אני תמיד יוצא מתוך הנחה שאני לא חושד בכשרים ואני לא מאמין שיש רופא באחד מבתי החולים שחלילה יודע שצריך לעשות תהליך מסוים ומחליט על כריתה בלי לדון עם מי שצריך אבל אם כן, בנימת הדברים שלך היה כאילו שאת יודעת דברים שאת לא אומרת אותם לוועדה, ואם כן, זה חמור אבל אני עדיין לא חושד בכשרים.
מאיר כהן: מה שחשוב לי זה לשמוע באמת מה התהליך שעשיתם מהרגע שזה קרה והאם בעקבות התהליך נולדו הוראות חדשות.
עבדאללה אבו מערוף: זה דיון מאוד חשוב.
עבדאללה אבו מערוף: רציתי לשמוע את הנציגים אבל אני פחות או יותר יודע על מה מדובר ויודע מה יגידו כי אני במקצוע.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני מרשה לעצמי לא להגן עליהם אלא לומר מה שאני רואה מבחינה אובייקטיבית.