GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרית לביא: יש אפשרויות קצת לרמות את המערכת; אם מפסיקים שלושה חודשים קודם לא עוברים אוטומטית.
<קריאה: זה צריך מראש.
טלי פלוסקוב: אברהם, משפט סיכום.
טלי פלוסקוב: מה אתה מציע?
<אברהם שרנפולסקי: אני מציע שהביטוח הלאומי יודיע לקשישים נכים שיש להם זכות לבחור.
<אברהם שרנפולסקי: זה לא מידע באופן כללי, בפרסום, אלא כל בן אדם צריך לקבל מכתב מהביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: בבקשה, נציגת הביטוח הלאומי.
<דבורה לילך בן ישעיהו: חשוב לי לשמוע על המקרים של אנשים שנפגעו בשירות.
אילן גילאון: מזל שזה לא קורה בישראל.
<דבורה לילך בן ישעיהו: כי באמת יש מגמה בביטוח הלאומי, ואפילו - - -
אילן גילאון: כן, זה נכון.
אילן גילאון: עולה לי בבריאות להגיד עליהם מילה טובה.
טלי פלוסקוב: יש יש.
טלי פלוסקוב: אין ספק שיש שיפור.
<דבורה לילך בן ישעיהו: לגבי מיצוי זכויות אוטומטי - אנחנו מעבירים לגורמים שנותנים הטבות – חברת החשמל, הרשויות המקומיות, רשות המים, משרד התחבורה, משרד השיכון - רשימות חודשיות של כל הזכאים.
<דבורה לילך בן ישעיהו: אמנם חלק מהמקומות חייבו אותנו לקבל את הסכמת המבוטח, אבל זה משהו שהוא בחוק.
אילן גילאון: איפה הקושי שלכם לאגם את הזכויות מחברת החשמל או מעיריית באר יעקב?
אילן גילאון: שאתם תעשו את כל העבודה הזו.
אילן גילאון: שיהיה פול אחד לעניין, שכל הזכויות האלה ימוצו ויהיו בכסף.
<מרית לביא: הצענו את זה בוועדה הזאת לגבי המים והם לא הסכימו.
אילן גילאון: חסרים מחשבים?
אילן גילאון: אני אקנה להם.
<מרית לביא: רשות המים לא הסכימה.
<מרית לביא: אמרנו להם: הרי אתם קשורים לרשות, הרשות מקבל מידע על כל הזכאים מהביטוח הלאומי.
<מרית לביא: קחו את הרשימות מהרשות.
<מרית לביא: לא, לא הסכימו.
אילן גילאון: מה עם גז, חשמל - - -?
<מרית לביא: חברת חשמל הם הכי בסדר.
טלי פלוסקוב: יש התנגדות מאוד גדולה של המרכז השלטון המקומי לגבי איזו חקיקה שאני מעבירה עכשיו, משהו שקשור לארנונה.
אילן גילאון: וזה במדינה שכל התושבים שלה זה כמו ניו-יורק, או קצת פחות.
טלי פלוסקוב: כי, בינינו - זה הבסיס, על זה הם מתקיימים, אלא אם כן המדינה תמצא דרך אחרת לפצות את הרשויות בתמורה.
אילן גילאון: אנחנו יודעים, אנחנו רוצים לשמוע שהם יגידו את זה.
<שרה זילברשטיין-היפש: צריך רק לחזור אחורה.
<שרה זילברשטיין-היפש: פעם הזכאויות היו מרכזיות במשרד הפנים, והיום כל רשות מקומית מחליטה ולכן גם הבעיות.
טלי פלוסקוב: תלוי מה.
<שרה זילברשטיין-היפש: בנושא של הנחות.
<מרית לביא: אסור לתת הנחות אוטומטיות.
<שרה זילברשטיין-היפש: כל הסיפור היה לפני שלוש שנים.
<שרה זילברשטיין-היפש: צריך חזור אחורה, זה הכול.
טלי פלוסקוב: לדוגמה, אני יודעת שאנשים קשישים שמקבלים השלמת הכנסה, זה גורלי לכולם.
טלי פלוסקוב: מקבלים על 100 מטר ראשונים פטור מארנונה.
טלי פלוסקוב: כל דבר אחר - - -
<מרית לביא: לא אם הם גרים עם בני משפחה.
<שרה זילברשטיין-היפש: את יודעת שגם ניצולי שואה זו החלטה של הרשות המקומית?
<שרה זילברשטיין-היפש: זו שערורייה.
טלי פלוסקוב: יש הרבה מה לתקן בנושא של ארנונה ברשויות המקומיות, אבל זה נושא לדיון נפרד ועל זה גם נדבר.
טלי פלוסקוב: אנסה לסכם על מה דיברנו ועם מה אנחנו יוצאים.
טלי פלוסקוב: קודם כול, אני רוצה להודות לביטוח הלאומי ולמשרד לשוויון מגדרי שהייתם פה, כי מן הסתם אתם המקור למידע.
טלי פלוסקוב: עשיתם לנו קצת סדר בראש.
טלי פלוסקוב: מצד אחד מצאנו דברים טובים, אבל מצד שני מצאנו דברים שצריך לתקן ולשפר.
טלי פלוסקוב: הדבר העיקרי שעלה כאן זה הנושא של מיצוי ומימוש זכויות מהמוסד לביטוח לאומי.
טלי פלוסקוב: שמעתי כמה פתרונות לסוגיות שהועלו כאן; רק בגלל שלא ביקשו לא קיבלו.
טלי פלוסקוב: זה דבר שכולנו צריכים לדעת איך אנחנו עושים את זה.
טלי פלוסקוב: בעיניי הדבר הראשון שהביטוח הלאומי צריכים לעשות זה פנייה יזומה למימוש זכויות הקצבה כמו זקנה, השלמת הכנסה, נכות וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: מה שראינו עכשיו, אתם בעצמכם אמרתם שמה שיותר גבוה זה מה שבוחרים.
טלי פלוסקוב: אבל עדיין, איך הבן אדם הזה שהמקרה שלו אצלי על השולחן מקבל 4,200 במקום 5,000?
טלי פלוסקוב: נורא מוזר לי.
טלי פלוסקוב: עצם העובדה שהמקרה מונח אצלי על השולחן, זה אומר שיש כאלה מקרים ובהם צריך לטפל.
טלי פלוסקוב: אשמח מאוד אם הם בודדים.
טלי פלוסקוב: מה שכן, נשאר לכם לעשות קצת עבודה כדי לתקן את המצב.
<דבורה לילך בן ישעיהו: נשמח לקבל את המקרים כדי ללמוד.
טלי פלוסקוב: אשמח למסור לך מה שיש לי.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת כמה אנשים שמצאו לנכון לפנות לחבר כנסת.
טלי פלוסקוב: יש כאלה ששותקים ולא יודעים למי לפנות.
<דבורה לילך בן ישעיהו: אבל אם נראה מגמה נוכל לעשות - - -
טלי פלוסקוב: אני אומרת שצריך להיעזר בתקשורת למסירת מידע ולהנגשת במספר שפות.
טלי פלוסקוב: אם במשרדים ובגופים הרלוונטיים יש בעיה של תקצוב לדבר הזה, תודיעו לנו ונדאג שימצאו מקור תקציבי להנגשת מידע, כי בעיניי זה אחד הדברים החשובים ביותר.
נחמן שי: זה מחייב חשיבה לעומק.
נחמן שי: עכשיו ישר אמרנו שלכל אזרחי ישראל יש זכויות שהם לא יודעים עליהם; תעזבו אותי עכשיו, אני חושב על הקבוצה הזאת.
טלי פלוסקוב: גם אני מדברת על הקבוצה הזאת בשלב זה.
נחמן שי: בואי נחשוב על זה.
נחמן שי: יש לי רעיון.
טלי פלוסקוב: אתן לכם דוגמה אחת.
טלי פלוסקוב: הישיבה הקודמת היתה בנושא של ניצולי השואה וזכויותיהם.
טלי פלוסקוב: כתוצאה מהישיבה כבר עכשיו, בימים האלה – כבר ראיתי את הדוגמה - יוצאת חוברת לזכויות של ניצולי שואה מהרשות לזכויות ניצולי השואה בשפה הרוסית, כי רובם זה אנשים שלא יודעים שפה, ובוודאי שהם לא יודעים מה מגיע להם.
טלי פלוסקוב: פה הצלחנו.
טלי פלוסקוב: זה תרגום לא פשוט.
טלי פלוסקוב: ניסיתי, ראיתי שזה מסובך נורא, אבל בסוף נעשה את זה.
טלי פלוסקוב: נראה איך הביטוח הלאומי בודקים את הזכאים לקצבת השלמה, אלה שלא מקבלים את זה ומקבלים נכות.
טלי פלוסקוב: דרך אגב, יש לי עוד שאלה, אם אפשר: אלה שיקבלו קצבת זקנה פלוס השלמת נכות פלוס תוספת השלמת הכנסה - שאתם אומרים שמגיעה להם, עד לאותם 5,000 שקל - האם הם יקבלו את התנאים של אלה שמקבלים השלמת הכנסה?
<דבורה לילך בן ישעיהו: כן.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת, הבן זוג יקבל את ההטבות.
<מרית לביא: התנאי הוא שלבן הזוג אין הכנסות, כי אם יש לו הכנסות - - -
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על הקבוצה שאין לה הכנסות.
טלי פלוסקוב: אז זה טוב, זה מצוין.
<ענת כהן שמואל: הם פשוט צריכים לפנות לביטוח לאומי על מנת למצות את זה.
טלי פלוסקוב: כבר היום אהיה ברדיו בשפה הרוסית ואסביר את זה, ומה הם צריכים לעשות כדי לשפר את מצבם.
טלי פלוסקוב: אעשה את הכול מצדי, אבל גם אתם צריכים לעשות ולהנגיש את המידע.
טלי פלוסקוב: זה נורא חשוב.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שזה יגיע לכל בן אדם.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים פה על משהו מאוד בסיסי, האנשים האלה, זה התרופות שלהם, זה קורת הגג שלהם וכל מה שהם מקבלים.
<גל שחם: הדגישו גם את העולים מאתיופיה.
<גל שחם: זה לא ברדיו הרוסי, אבל זה חשוב.
טלי פלוסקוב: רדיו רק"ע יש גם בשפה האמהרית.
טלי פלוסקוב: אני לא מדברת אמהרית, אבל אברהם נגוסה, יושב-ראש ועדת הקליטה, כן מדבר אמהרית.
טלי פלוסקוב: אבקש ממנו להעביר את הדברים האלה.
טלי פלוסקוב: בכלים שיש לנו נטפל, אבל אנחנו צריכים גם אתכם.
טלי פלוסקוב: לבד לא נסתדר.
טלי פלוסקוב: כמובן, אני רוצה לפנות גם לעמותות ולגופים שעוזרים לקשישים, שיעזרו לקשישים גם לדעת על זכויותיהם ושיעזרו להם למלא טפסים ובדברים הביורוקרטיים האלה, שלצערי הרב, אף אחד אחר לא יכול לעשות.
טלי פלוסקוב: דבר אחרון, ביום שלישי יש פה ישיבה עם מנכ"ל הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: אעביר לו את כל מה שאמרנו כאן, גם את הטענות לגבי השירות של הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: עוד פעם: יש שיפור, אין ספק, כולם מדברים על זה.
טלי פלוסקוב: אבל כמו שאמרת גם את, יש עוד מה לשפר.
טלי פלוסקוב: אנחנו כאן כדי לכוון אתכם איפה צריך יותר תשומת לב, ואז נגיע לכולם וניתן להם את מה שמגיע להם.
טלי פלוסקוב: לתת מה שמגיע, לא מעבר לזה.
טלי פלוסקוב: לא ביקשנו עכשיו מיליונים ומיליארדים ממשרד האוצר, אנחנו רק צריכים פה את הלב ואת האנשים שיעשו את העבודה.
טלי פלוסקוב: זה הכול, וזה מה שאני מבקשת שנעשה יחד.
<דבורה לילך בן ישעיהו: זאת גם ההצלחה שלנו.
טלי פלוסקוב: פה תיבחן התוצאה של הישיבה הזאת.
טלי פלוסקוב: רבותי, שוב תודה רבה לכולם.
טלי פלוסקוב: נמשיך להיות בקשר ונדון על הדברים הקשורים לקשישים ונדאג להם.
טלי פלוסקוב: אני נועלת את הישיבה.
שולי מועלם-רפאלי: בוקר טוב, יום שלישי, ג' בטבת, 15 בדצמבר.
שולי מועלם-רפאלי: חזרנו, לפחות מערכת החינוך חזרה היום מחופשת חנוכה, אנחנו ברוך ה' ג'יגלגנו בין החופש לבין הפעילות האינטנסיבית כאן.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נקיים, במסגרת היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלויות שמצוין היום בכנסת, בוועדה הזאת כמו בוועדות אחרות, דיונים שמשיקים ונוגעים לנושא.
שולי מועלם-רפאלי: הדיון שממנו אנחנו מתחילים פה הבוקר הוא השילוב של פעוטות עם צרכים מיוחדים בגני ילדים.
שולי מועלם-רפאלי: אני מודיעה שהדיון שאמור היה להיות בשעה 11:00 בוועדה לזכויות הילד לא יתקיים כי אנחנו מבינים שזה דיון זהה, מדובר על אותם ילדים, מ-0 עד 3.
שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון ניסתה לאזן ובסופו של דבר, כשהבנו שהדיון הוא אותו דיון, אז נקיים אותו פה והוא לא יתקיים שם.
שולי מועלם-רפאלי: אני כן פותחת באמירה של יפעת, שהיא חשובה ומשמעותית, אני חושבת, לדיון הזה ולתפיסת עולמנו בכלל, שהיא עובדת, במסגרת הוועדה ובמסגרת הפעילות שלה לטובת ילדים עם צרכים מיוחדים, על כך שילדים שזכאים לסל של חינוך מיוחד יוכלו לקחת אותו איתם לכל מקום שהם יילכו אליו.
שולי מועלם-רפאלי: כולנו יודעים, ותיכף אנחנו ניתן את זכות הדיבור לאנשי המקצוע ולהורים פעילים, שאין מספיק מקום לילדים עם צרכים מיוחדים במעונות השיקום ולכן ילד שהוגדר כזכאי לסל של חינוך מיוחד, הוא סל שלו, לא משנה לאן הוא הולך.
שולי מועלם-רפאלי: תיכף נפתח פה, אני מניחה, בשולי הדיון שלנו, את שאלת מיליון הדולר, שעדיין יש עליה אמירות לכאן ולכאן, מה נכון לילדים, אבל בעיניי המהות שבאמירה של יפעת והמהות שבאמירה שאנחנו מובילים בוועדה הזאת עוד מהעבודה המשותפת שלי איתכם בכנסת הקודמת ושלכם הרבה לפני שאני באתי לכאן, זה שאנחנו מסתכלים על כל ילד כעולם שלם.
שולי מועלם-רפאלי: מהמקום הזה מנסים בתוך מערכת שהיא כוללנית וצריכה לתת מענה שהוא כוללני, לנסות לתפור לכל ילד את החליפה שלו.
שולי מועלם-רפאלי: אז אני אשאל את אנשי המשרדים, את אנשי משרד הרווחה לצורך העניין, אני אשאל את נשות ואנשי משרד הרווחה האם זה בסדר מבחינת
שולי מועלם-רפאלי: כם שנתחיל דווקא מפורום ההורים ומקואליציית ההורים לילדים עם צרכים מיוחדים.
שולי מועלם-רפאלי: אני אבקש מהם להציג את הבעיה ולאט לאט נתקדם.
שולי מועלם-רפאלי: צריך גם להגיד שבמקביל מתנהל דיון חשוב בוועדת כספים ואנשי משרד האוצר יבואו או לא יבואו לכאן בהתאם למה שנחליט כאן.
שולי מועלם-רפאלי: אז פורום ארגונים והורים למען ילדים עם מוגבלויות, מי רוצה להתחיל?
שולי מועלם-רפאלי: לדבר ברור, להציג את עצמכם ולא צריך לצעוק כי במיקרופון שומעים ממש מצוין.
<ולרי זילכה: שמי ולרי זילכה, אני מבית איזי שפירא ואני מרכזת פורום שנקרא פורום ארגונים והורים למען ילדים עם מוגבלות.
<ולרי זילכה: הפורום הזה מונה כ-60 ארגונים ועוד הורים רבים, הוא פרוש מבחינת החברים על פני כל הארץ ואנחנו עוסקים בקידום מדיניות ובעיקר חקיקה לטובת ילדים עם מוגבלות, כאשר אנחנו מתייחסים לכל סוגי הלקויות.
<ולרי זילכה: אני רק רוצה לדייק, להבנתי את הדיון הזה, אנחנו עוסקים בשילוב פעוטות, עד גיל 3.
שולי מועלם-רפאלי: 0 עד 3, זה מה שאמרתי.
<ולרי זילכה: לא, אמרת גני ילדים ואני רוצה להבהיר שאנחנו לא בדיוק בתחום החינוך, לפחות לא כרגע - - -
שולי מועלם-רפאלי: כרגע לא, גם על זה מתנהל דיון מקביל.
<ולרי זילכה: בעניין זה הפורום עוסק כבר למעלה משש שנים בניסיון להסדרת חקיקה שתעגן זכות של שילוב של פעוטות עם צרכים מיוחדים במעונות יום רגילים.
<ולרי זילכה: אני רוצה לומר שב-2011 אנחנו הקמנו ועדת מומחים בלתי תלויה שישבו בה רופאים התפתחותיים, פסיכולוגים התפתחותיים, עובדים סוציאליים, נציגי תכניות שילוב ועוד, שהייתה ועדה בלתי תלויה שבסופו של דבר נתנה המלצות בעניין הזה, שהצגנו אותן גם למשרדי הרווחה, הבריאות והכלכלה, שזיהו את הצורך בעניין הזה.
<ולרי זילכה: אנחנו גם נפגשנו בעניין הזה עם שרי הרווחה הקודמים, עם השר כחלון בזמנו, עם השר מאיר כהן בזמנו ועם השר ליצמן כעת.
<ולרי זילכה: הנושא הזה הוא נושא שמשולב בין שלושה משרדים, משרד הרווחה, משרד הבריאות ומשרד הכלכלה, ותיכף אני אפרט את זה.
<ולרי זילכה: נדמה לי שכל המשרדים, יש בהם רצון טוב והם מזהים את הצורך להסדיר את העניין הזה ומזהים את החסר שקיים במציאות, אבל נדמה שהקושי כאן נופל על חוסר תיאום באופן שבו צריכה להיות ההסדרה ובאופן שבו יש את החלוקה בין המשרדים השונים.
שולי מועלם-רפאלי: יש פה אנשים ממשרד הכלכלה?
שולי מועלם-רפאלי: יש פה אנשים ממשרד הבריאות?
<ולרי זילכה: עדיין ברמת הרקע, גם משרד הכלכלה שזיהה את הצורך מעצמו הקים ועדה בין משרדית, שישבו בה גם משרד הרווחה וגם משרד הבריאות וכמובן גם משרד הכלכלה, אז היה משרד התמ"ת, וגם להם יש דוח עם המלצות פנימיות מה צריך לעשות.
<ולרי זילכה: אז הכול מוכר, הכול ידוע, הכול על סדר היום, אבל בינתיים זה לא קורה ופעוטות נשארים בבית.
<ולרי זילכה: עכשיו אני רוצה להגיד על מה בעצם אנחנו מדברים.
<ולרי זילכה: אנחנו מדברים על פעוטות עד גיל 3, או שמדובר על פעוטות עם עיכוב התפתחותי, פעוטות שאנחנו קוראים להם פעוטות שה-DQ שלהם נמוך.
<ולרי זילכה: DQ זה כמו IQ של מבוגרים, הוא מודד רמת התפתחות ביחס לבני גילם.
<ולרי זילכה: אנחנו מדברים על פעוטות לשלב הזה, לא פעוטות זכאי מעון יום שיקומי שיש להם מסגרת, אלא פעוטות שהצרכים המיוחדים שלהם הם בינוניים, או אולי קצת יותר קלים, שיכולים להשתלב במעון רגיל, אבל הם צריכים התאמות לצורך העניין.
שולי מועלם-רפאלי: כל זכאי מעון היום השיקומי נמצאים במעונות יום שיקומיים?
<ולרי זילכה: לא, תיכף אני אגיע לבעיה הזאת.
<ולרי זילכה: אני רוצה לפרט מי האוכלוסייה שאני מתייחסת אליה.
<ולרי זילכה: אז קודם אני מתייחסת ללא זכאים, תיכף אני אתייחס גם לזכאים.
<ולרי זילכה: אז אני מדברת על אלה הלא זכאים, שאין להם מענה בכלל ואז בעצם הם תלויים בעזרה של סייעת על מנת שהם יוכלו להשתלב במעון יום.
<ולרי זילכה: אני רוצה להגיד שמדובר בפעוטות, שאנחנו כבר יודעים ומחקרים מדברים על הצורך בהתערבות מוקדמת בפעוט ואם אנחנו לא נתערב כדי להשיא את התפקוד שלו בגיל הכי מוקדם אנחנו מפספסים שנים יקרות שבהם הלכו לאיבוד ולא נוכל לתת את המענה הזה אחר כך.
<ולרי זילכה: לכן מדובר בפעוטות שאם אנחנו לא נתערב בשלב הזה, אז יכול להיות שהפעוט כן יתקבל למעון, יכול להיות שהוא יישב במעון, אבל הוא יישב ולא יתפתח, כי לא יעשו איתו את התיווך, לא יעשו איתו את העבודה שהוא צריך והוא נבלע בין עוד 30 פעוטות, הוא לא מקבל את המענה.
<ולרי זילכה: אז איבדנו את הילד הזה בדרך.
<ולרי זילכה: אחר כך אנחנו מדברים על פעוטות עם צרכים רפואיים.
<ולרי זילכה: פעוט שיש לו צורך באיזה שהיא אולי התערבות פולשנית, או איזה שהוא, אני יודעת שלא משתמשים במינוח סייעת רפואית, אבל מישהי שתהיה לידו לתת מענה לצרכיו הרפואיים הנוספים.
<ולרי זילכה: פעוטות כאלה שהם קוגניטיבית תקינים, אין סיבה שאנחנו נמצא את הפרצה להכניס אותם למעונות יום שיקומיים ואם הם לא נכנסים למעונות יום שיקומיים שוב אין להם מענה, הם נשארים בבית.
<ולרי זילכה: אין שום סיבה לדבר הזה והם צריכים לקבל מענה.
<ולרי זילכה: הקבוצה השלישית, פעוטות שזקוקים להשגחה.
<ולרי זילכה: אנחנו מדברים על הפעוטות שיש להם אפילפסיה לא מאוזנת, פעוטות שיש להם אולי סוכרת ברמה כזו או אחרת ובעיקר כל הדיון זה הפעוטות עם הצרכים האלרגיים.
<ולרי זילכה: אנחנו מכירים את הטיעון שפעוטות עם אלרגיה לא בהכרח צריכים השגחה, ויכול להיות שאולי לא כולם צריכים השגחה, אבל בהחלט חלק מהם צריכים השגחה ובהחלט אין עדיין היערכות מספקת של הסביבה כדי לבוא ולומר שהם לא צריכים השגחה.
<ולרי זילכה: במעונות הפרטניים, זה באופן וולונטרי, יכול מעון להתארגן ולהגיד 'אני לא מכניס בוטנים', אז זה בסדר גמור, אבל אם הפעוט הוא רב אלרגי ויש לו אלרגיה גם לחלב וגם ל - - -
שולי מועלם-רפאלי: אבל, ולרי, דווקא בגלל שהסיפור של אלרגיות הוא כל כך וריאבילי כמעט, מעולמי הקודם אני מדברת, אני מנסה לתרגם את זה למציאות, תינוק שאלרגי לחלב, הוא לא צריך השגחה.
<רויטל לן כהן: אבל, גברתי, אנחנו מדברים על פעוטות שכשמדובר על אלרגיה מדובר על אלרגיה שמסכנת חיים.
שולי מועלם-רפאלי: זה המשפט שהיה חסר בדברים שלך, ולרי.
<רויטל לן כהן: שם יש הגדרות מאוד מדויקות.
<רויטל לן כהן: זה ילד שעבר התקף, שהיה לו כבר שוק אלרגי.
שולי מועלם-רפאלי: זה היה חסר בדברים של ולרי ובואו נמקד את זה.
שולי מועלם-רפאלי: תתקדמי, בבקשה.
<ולרי זילכה: אני רוצה רק להגיד לגבי העניין הזה, של הפעוטות עם ההשגחה ועם הצרכים האלרגיים, אני לא קובעת, אנחנו לא אומרים באופן חד משמעי שזה ההסדר שצריך, אבל צריך להסדיר את זה.
<ולרי זילכה: לא יכול להיות שבסופו של יום, ורויטל תדבר על זה, במבחן המציאות הילדים האלה נשארים בבית כי אין להם מענה ראוי.
<ולרי זילכה: ההסדרה הזאת צריכה להיות בתוך המקום הזה.
<ולרי זילכה: שאלת גם לגבי פעוטות זכאי מעון יום שיקומי.
<ולרי זילכה: אז אכן יש לנו פעוטות שרמת התפקוד שלהם היא יותר גבוהה.
<ולרי זילכה: הם זכאים למעון יום שיקומי מסיבות היסטוריות של החוק, אבל בעצם רמת התפקוד שלהם היא יותר גבוהה והם יכולים להשתלב במעון רגיל אם יינתן להם המענה.
<ולרי זילכה: אנחנו מדברים על פעוטות עם תסמונת דאון, אנחנו מדברים על פעוטות עם אוטיזם, שאין סיבה שהם לא יקבלו את התמיכה של הסייעת על מנת להשתלב במעון רגיל.
<ולרי זילכה: בהיעדר סייעת מה המענה שמתקבל?
<ולרי זילכה: אז או שהפעוטות האלה נשארים בבית ואנחנו מפספסים אותם בתוך המערכת ואין להם את הזכות לשילוב שיש להם מכוח האמנה הבינלאומית, או שגם ההורים נשארים בבית ואז הם לא יכולים להשתלב בעבודה וכדומה, או שהם מוצאים נשמה טובה של איזה מטפלת בקהילה שמוכנה לתת להם את המענה.
<ולרי זילכה: זה לא ההסדר שאנחנו רוצים.
<ולרי זילכה: אני אומר שבמצב המשפטי הקיים, כרגע אין הסדרה לדבר הזה.
<ולרי זילכה: משרד הרווחה עושה מאמץ אדיר, אני יודעת את זה, לתת מענה לפעוטות האלה - - -
<גלית גבע: לא עושה מאמץ, ולרי.
<גלית גבע: משרד הרווחה מממן פעוטות כאלה - -
שולי מועלם-רפאלי: רגע, תיכף, גברתי, הגעת באיחור ולכן שאלתי את רשות אנשי משרד הרווחה, שהאנשים שביקשו את הדיון הזה הם אלה שיציגו.
שולי מועלם-רפאלי: אז בבקשה כל הדברים הטובים שצריך להגיד על משרד הרווחה ייאמרו בחדר הזה.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שגברתי יודעת, הפרגון פה לשר הרווחה ולמשרד הרווחה לאורך שנים הוא נעשה פה וגם מבקרים אותו כשצריך.
<ולרי זילכה: זה המשפט הבא שלי, הפרגון על משרד הרווחה - - -
שולי מועלם-רפאלי: לא, בואי נישאר בעולם המקצועי, את הפרגון נעשה אחר כך.
<ולרי זילכה: משרד הרווחה עושה מאמץ אדיר לתת את המענה לפעוטות האלה, אבל גלית תתקן אותי עוד מעט, ככל שאני יודעת מדובר על סדר גודל של 1,100 מכסות וזה לא מתקרב למענים שצריכים בשטח ולכן פעוטות, או שמקבלים מעט מדי שעות ולכן חלק מהזמן נשארים בבית, או שבעצם לא מקבלים את המענה שהם צריכים.
<ולרי זילכה: מה שאנחנו היינו רוצים, שתצא קריאה מן הוועדה הזאת, שצריך להסדיר את העניין הזה בחקיקה, יש לנו כבר מתווה מוצע שאנחנו עובדים עליו עם שלושת המשרדים כבר קרוב לשש שנים.
<ולרי זילכה: מה שצריך כן זה מי מהשרים, מהמנכ"לים, שיובילו את שיתוף הפעולה, מישהו שייקח על זה אחריות בין שלושת המשרדים ויוביל את שיתוף הפעולה כדי להגיע להסדרה גם בתפיסת העולם שבין המשרדים, איך מתבצעת חלוקת האחריות, החלוקה התקציבית והחלוקה הפיקוחית.
שולי מועלם-רפאלי: גב' רויטל לן כהן.
<רויטל לן כהן: אני רוצה קודם כל לשים על השולחן את המילה נגישות.
<רויטל לן כהן: אנחנו בסופו של דבר מדברים על נגישות.
<רויטל לן כהן: ראשית, נגישות של הילדים בקהילה, למערכת חינוכית כלשהי, ושנית ולא פחות חשוב, היכולת של ההורים שלהם לעבוד, שזו גם נגישות.
<רויטל לן כהן: אני רוצה לחלק את האוכלוסייה הזו לשלושה חלקים בגדול.
<רויטל לן כהן: האוכלוסייה הראשונה אלה הילדים שהם זכאי מעון יום שיקומי ומעוניינים במעונות יום שיקומיים ואין מספיק מקומות במעונות היום השיקומיים.
<רויטל לן כהן: האוכלוסייה השנייה היא ילדים שהם זכאי מעון יום שיקומי אבל שלא מעוניינים להיות במעון יום שיקומי, אלא מעוניינים להיות בשילוב בתוך מעונות היום, והאוכלוסייה השלישית היא ילדים, כמו שאמרה פה ולרי, שהם לא זכאי מעון יום שיקומי אבל מעוניינים להיות משולבים.
<רויטל לן כהן: אנחנו מדברים פה על בעיה רב מערכתית.
<רויטל לן כהן: גם מאחר שאין מספיק מקומות במעונות היום, יש תחושה שלא נערכים מספיק, וגם, ופה אני לא יודעת אם זה הביצה או התרנגולת, הכמות של הילדים שמבקשים מעונות יום שיקומיים, האם היא מאחר שההורים מבקשים מעונות יום שיקומיים או מאחר שהמצב בשטח הוא שהם לא יכולים לשלב את הילדים שלהם כראוי.
<רויטל לן כהן: למה הם לא יכולים לשלב כראוי?
<רויטל לן כהן: מכמה סיבות.
<רויטל לן כהן: הסיבה הראשונה היא שגם אם אנחנו נותנים להם את מקסימום שעות השילוב במעונות היום מדובר על 4 שעות.
<רויטל לן כהן: זה אומר שאנחנו לוקחים ילד ומחזירים ילד אחרי 4 שעות, אנחנו מבדלים אותו מהחברים שלו, זאת אומרת שאר הילדים נשארים בגן ואז באים ההורים של הילד או - - -
שולי מועלם-רפאלי: אם אני לא הבנתי וענת לא הבינה אז אנחנו בבעיה.
<רויטל לן כהן: 4 שעות ביום זה המקסימום, הילדים שמקבלים הכי הרבה שעות שילוב במעונות - - -
שולי מועלם-רפאלי: במעונות רגילים.
<רויטל לן כהן: זה 4 שעות, סייעת ל-4 שעות ליום.
<רויטל לן כהן: זה אומר שאם הביאו אותו ב-7:00 או ב-8:00 הוא ב-11:00-12:00 כבר בחוץ.
<רויטל לן כהן: הוא לא נמצא עם החברים שלו, הוא רואה את ההבדל, הילדים האחרים רואים את ההבדל ואני כבר לא מדברת רק, אזכיר במאמר מוסגר, ההורים שלו לא באמת יכולים לצאת לעבוד.
<רויטל לן כהן: זאת אומרת אם במקור פתיחת המעונות, בוודאי של ויצ"ו ושל התמ"ת, הייתה כדי לאפשר, לא רוצה להגיד לאמהות, אבל להורים, לצאת לעבוד, אז אנחנו מראש לא מצליחים לתת מענה גם לתפיסה המוסרית והערכית הזאת שהמדינה רצתה לשים לפניה.
<רויטל לן כהן: אני יכולה רק לתת דוגמה קצרה.
<רויטל לן כהן: הבן שלי התחיל שילוב בגיל שנתיים וחצי ואני הפסקתי לעבוד.
<רויטל לן כהן: הנטו שלי כשאני הפסקתי לעבוד, הנטו בכיס, היה 15,000 שקל.
<רויטל לן כהן: עכשיו תעשו חשבון כמה כסף מדינת ישראל הפסידה מהמסים ששילמתי וכמה ילדים יכלו לקבל שילוב בכספים האלה.
<רויטל לן כהן: לצורך העניין רוב הילדים לא מקבלים 4 שעות, מאחר שיש הרבה ילדים ולא מדובר בסעיף תקציבי שהוא בבסיס התקציב אלא בתקציב שכל שנה מחדש אנחנו גם לא יודעים כמה הוא יהיה וילדים מאובחנים במהלך השנה ולכן מעט מאוד ילדים מקבלים 4 שעות ובעצם לא מצליחים להיות משולבים.
<רויטל לן כהן: בעיה נוספת היא שמכריחים אותם להיות משולבים רק במעונות שהם תחת פיקוח, כלומר מדובר במעונות של התמ"ת וויצ"ו ובמעונות האלה יש עדיפות לאמהות עובדות.
<רויטל לן כהן: אני מזכירה שאנחנו לא יכולות לעבוד אם הילד הולך ל-4 שעות ואז אנחנו מראש לא נמצאות בעדיפות שם.
<רויטל לן כהן: רק עוד כמה מילים.
<רויטל לן כהן: לא רק שאנחנו לא נמצאות בעדיפות שם, חלק מהילדים לא יכולים להיות בגנים כל כך גדולים כמו ויצ"ו ונעמ"ת והם זקוקים לגנים קטנים יותר.
<רויטל לן כהן: בגנים קטנים יותר הם לא יכולים לקבל את הסיוע הזה, מה גם שגם אם יש גן שהוא מוכר שאינו רשמי הרבה פעמים התשובה שהם מקבלים, ואני יכולה להגיד את זה מגוף ראשון, היא ש'אנחנו לא נותנים למעון שהוא לא ויצ"ו או נעמ"ת', וזה בכלל לא משנה אם הוא מוכר או לא מוכר.
<רויטל לן כהן: נמצאת פה היום אמא שבגינה כרגע עלה הנושא הזה לדיון שוב, כי אנחנו נכנסים ויוצאים מהוועדות פה כבר הרבה מאוד שנים, כמו שאמרה ולרי, שש, גם מהוועדה הזו וגם מהוועדה לזכויות הילד, שהגדילו לעשות וכשהבינו שהיא לא יכולה לקבל זכאות, גם היא וגם אמהות אחרות אגב, שזאת חרפה בעיניי, מעלים אותם לוועדת רווחה כי אומרים אולי אם נגיד שהפעוט הוא פעוט נזקק אנחנו נצליח.
<רויטל לן כהן: ואז מה בעצם אומרים?
<רויטל לן כהן: שההורים שלו הם לא הורים ראויים לגדל אותו והוא צריך להיות ילד תחת השגחה של הרווחה.
שולי מועלם-רפאלי: רגע, את מה שאומר משרד הרווחה נשאיר למשרד הרווחה.
שולי מועלם-רפאלי: אם זה מה שמשרד הרווחה יגיד, תיכף אנחנו נשאל על זה שאלות.
<רויטל לן כהן: זה אחד הפטנטים.
שולי מועלם-רפאלי: את מה שמשרד הרווחה אומר נשאיר להם כדי שנגיד את הדברים באופן מדויק.
<רויטל לן כהן: אבל מה שחשוב לי, שייתנו לה לדבר כדי שמגוף ראשון תשמעו את המסכת הקשה שעוברים הורים.
שולי מועלם-רפאלי: רויטל, אנחנו ניתן לה לדבר, אבל לפני כן, לדיון יש לנו עוד 25 דקות, ב-10:00 אנחנו מסיימים אותו וחשוב לי מאוד לאפשר למריה, שהיא מהממ"מ, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, להציג את העבודה שנעשתה לקראת הדיון הזה היום.
שולי מועלם-רפאלי: היא לא תציג אותו מילה במילה, הוא נמצא באתר הוועדה, הוא נמצא באתר הכנסת, חילקו אותו גם עכשיו, תיכנסו לתוכו באופן יותר יסודי, לא בזמן הזה.
שולי מועלם-רפאלי: נמצאים פה גם חבר הכנסת איציק שמולי והשרה לשעבר סופה לנדבר.
שולי מועלם-רפאלי: כשתרצו לדבר, גברתי ואדוני, כמובן שרק תגידו.
שולי מועלם-רפאלי: בבקשה, מריה.
<מריה רבינוביץ': בוקר טוב, תודה רבה.
<מריה רבינוביץ': אני מתנצלת, אני לא הייתי כאן לפני אז אני לא יודעת כבר מה הוצג, יכול להיות שאני אחזור על הדברים.
<מריה רבינוביץ': אנחנו בדקנו את העניין של שילוב פעוטות עד גיל 3 במעונות יום.
<מריה רבינוביץ': יש כמה קבוצות מרכזיות של אותם פעוטות שאנחנו מצאנו שיש אפשרות לתת להם סייעת, או בעצם הם זקוקים לליווי של סייעת.
<מריה רבינוביץ': אלה ילדים שיש להם עיכוב התפתחותי או בעיה רפואית אחרת, שאינם זכאים להתקבל למעון יום שיקומי על פי חוק מעון יום שיקומי מצד אחד, ומצד שני הם גם לא יכולים להיכנס למעון יום רגיל ללא ליווי וסיוע.
<מריה רבינוביץ': זו הקבוצה העיקרית, ששם עיקר הבעיה.
<מריה רבינוביץ': יש גם עשרות ילדים שהם כן זכאים למעון יום שיקומי על פי חוק, אבל ההורים שלהם מחליטים שלא להכניס אותם לאותם המעונות.
<מריה רבינוביץ': כפי שראינו משיחות עם גורמים מקצועיים זה מצב קצת בעייתי, כי לדעת הגורמים המקצועיים הילדים האלה יכולים לקבל סיוע הרבה יותר טוב במעונות השיקומיים, אבל עדיין ההורים - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל במדינת ישראל הסוברניות היא של ההורים, ברוך ה'.
<מריה רבינוביץ': וקבוצה שלישית זה ילדים שהם לא זכאים, לא על פי חוק שיקומי, כי אין להם בעיה כל כך מורכבת והם גם לא זכאים לסייעת, אבל יש להם בעיה.
<מריה רבינוביץ': בדרך כלל מדובר באלרגיות, שהם רוצים להיכנס למעון ושם הכניסה מותנית באישור רפואי.
<מריה רבינוביץ': ברגע שרופא מומחה בתחום אומר שילד יכול להיכנס למעון יום רגיל אז בעצם מעון אמור להיערך לכך ולקבל את הילד.
<מריה רבינוביץ': עכשיו אני אכנס לעניין של מתן אישורים לסייעות שזה באחריות משרד הרווחה.
<מריה רבינוביץ': יש לנו כמה נתונים.
<מריה רבינוביץ': בשנה שעברה, בשנת הלימודים תשע"ה, קיבלו זכאות לסייעת 1,080 ילדים עם בעיות שונות להיכנס למעונות יום.
<מריה רבינוביץ': כמו שכבר ציינתם כאן, הכניסה רק למעונות יום מוכרים על ידי משרד הכלכלה.
<מריה רבינוביץ': החלק הגדול, 64% של הילדים שקיבלו אישור הם ילדים שמטופלים ומוכרים על ידי אגף השיקום, זאת אומרת נכויות פיזיות ברמה זו או אחרת ו-24%, זה נתון שחשוב לי להדגיש אותו, אלה ילדים שמטופלים על ידי שירות ילד ונוער במשרד הרווחה.
<מריה רבינוביץ': אלה ילדים שלא מקבלים זכאות על פי חוק שיקום במעונות יום שיקומיים ולא יכולים להיכנס למעון יום שיקומי.
<מריה רבינוביץ': זו אותה אוכלוסייה הבעייתית יותר.
<מריה רבינוביץ': מתוכם, מתוך 262 ילדים, 70% הם ילדים עם אלרגיה קשה.
<מריה רבינוביץ': מה שאנחנו ניסינו להבין, מהביקוש לאותו שירות של סייעת, ולצערי אין את הנתונים האלה, לא במשרד הכלכלה ולא במשרד הרווחה, כמה הורים ביקשו את הסיוע וכמה הורים קיבלו את האישור לסייעת.
שולי מועלם-רפאלי: אין נתון כל כך בסיסי במשרד הרווחה?
<קריאה: לא, גברתי, אין.
<גלית גבע: לכמה הורים שרצו שילוב ולא קיבלו?
<גלית גבע: השאלה שנשאלה, השאלה שאנחנו נשאלנו זה כמה ילדים נדחו למעונות יום שיקומיים ואת זה אנחנו העברנו - - -
<מריה רבינוביץ': לא, אני דיברתי עם ורד בעניין הספציפי הזה, כמה ילדים - - -
<גלית גבע: לא קיבלתי את השאלה הזו.