GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלית גבע: מבחינתנו זה מחריד כל התהליך הזה, עצם ההזמנה.
<גלית גבע: אני חושבת שזה - - -
<תומר שפיר: והציגו את זה באור אחר, אגב.
<תומר שפיר: לפני שהגענו אמרו שזו ועדה פורמלית, זה רק משהו טכני כדי שניכנס.
<גלית גבע: לא, זה נוראי.
<תומר שפיר: להציג אותי ואותה כהורים לא כשירים - - -
שולי מועלם-רפאלי: הפורמליקה תהרוג את החתול.
<רויטל לן כהן: מזל שהכנו אותם לזה.
<גלית גבע: אני חושבת שזה נורא, מה שנעשה כאן.
<גלית גבע: יש כאן איזה שהוא ניסיון כנראה של המערכת להכניס את הילד בכל דרך אפשרית ולא לבחול בשום אמצעי, מה שנקרא, על מנת שהוא ישתלב, ולו רק במעון, גם אם זה תחת הקטגוריה הזו.
<גלית גבע: אנחנו נבדוק את זה.
<גלית גבע: אבל אני חושבת שצריכה לצאת מכאן אמירה למשרד הכלכלה - - -
שולי מועלם-רפאלי: לא, תקשיבי, את האמירה שלי למשרד הכלכלה את תיכף תשמעי.
<גלית גבע: כי הקריטריונים לשילוב במעונות של משרד הכלכלה - - -
שולי מועלם-רפאלי: אדוני רצה שאלה אחת.
<אחיה קמארה: אני כבר לא אשאל, אני פשוט אגיב.
<אחיה קמארה: אחיה קמארה, נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים.
<אחיה קמארה: אנחנו מקבלים תלונות כאלה, אנחנו מבקשים שתפנו גם אלינו.
<אחיה קמארה: באופן עקרוני אסור להפלות ילד בקבלה למעון או לגן, צריך לבדוק את הפרטים ואפשר גם לפעול משפטית.
שולי מועלם-רפאלי: תודה, אחיה.
<לירון שפיר: אני רוצה לציין שהועליתי לתכנית הרדיו ודיברתי עם חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון והיא פעמיים אמרה שהיא תיצור איתי קשר לבדוק את הנושא והיא גם - - -
שולי מועלם-רפאלי: קודם כל אני מתנצלת בשמה, אני בטוחה שהיא עושה עבודה מצוינת.
שולי מועלם-רפאלי: ב-11:00 בסופו של דבר כן יתקיים שם דיון בוועדה לזכויות הילד, כיוון שארגוני הנשים שמפעילים את המעונות, נעמ"ת, ויצ"ו, אמונה וההסתדרות הציונית, משהו כזה, כן מגיעים לשם ולא ראוי לבטל כשאנשים כבר פה.
שולי מועלם-רפאלי: גברתי מהחברה למתנ"סים ואז אני מתכנסת לסיכום.
<רבקה פרישמן: שמי רבקה פרישמן, אני מנכ"לית רשת התחלה חכמה, שזה מעונות היום של החברה למתנ"סים, ולא רק ויצ"ו ונעמ"ת קיימים כארגון.
<רבקה פרישמן: הנה אני כאן כדי לספר לכם שיש את מסיכון לסיכוי, עם הרווחה, ולא צריך להמציא גלגלים.
<רבקה פרישמן: התכנית היא תכנית נהדרת, משלבת קבוצה, לא ל-4 שעות, זה כן דורש מאיתנו כארגון להיות נכונים עם רגישות מאוד רבה של שאר הצוות במעון כדי לקלוט את הילדים המשולבים.
<רבקה פרישמן: אני רוצה כאן להעלות את הקול, שלא רק הילדים יוצאים מורווחים, אלא אנחנו ואנחנו כחברה.
<רבקה פרישמן: יש לי כאן פנייה מעל השולחן הזה אל הרווחה.
<רבקה פרישמן: אם אנחנו מדברים על נגישות, אז גם להיות נגישים וידידותיים לארגונים המפעילים את התכנית.
<רבקה פרישמן: אנחנו עוברים מסעות קשים ביותר בהפעלת התכנית ואני חושבת ומצטרפת, אם נרחיב את מסיכון לסיכוי נצמצם את מעונות היום השיקומיים.
<רבקה פרישמן: זאת המגמה.
שולי מועלם-רפאלי: אני מתנצלת, תמיד אנחנו נשארים וחצי תאוותנו בידינו.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת ביקש לדיבר.
עבדאללה אבו מערוף: איך שאומרים, לא בגלל שנמצאים מדברים.
עבדאללה אבו מערוף: בוקר טוב לכולם, כבוד יושבת הראש.
עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא עקרוני ביותר, אני אומר כמה מילים.
עבדאללה אבו מערוף: אם נסתכל על כל הוויכוחים שישנם, לכמה יש ילדים בגיל חצי שנה, 0 עד 3 שנים עם צרכים, אם זה מספר גדול מאוד, אנחנו כמדינה מסתכלים עליהם כמשהו שולי בחברה וכמה זה עולה.
עבדאללה אבו מערוף: איך שלא נעשה על זה ועדות, לא ועדות, מי שמקבל טיפול, לא מקבל טיפול, יקבל השגחה, סייעת, כל הדברים האלה אחר כך זה קצת כסף.
עבדאללה אבו מערוף: יש נתונים כמה הם בכלל הילדים האלה שצריכים, כמה יש לנו?
עבדאללה אבו מערוף: אלפים?
עבדאללה אבו מערוף: לא מאות אלפים, נכון?
עבדאללה אבו מערוף: השאלה למשרד הרווחה והבריאות ובטח משרד האוצר, לא מאות אלפים, נכון?
עבדאללה אבו מערוף: כמה זה יעלה?
עבדאללה אבו מערוף: ואם יש ועדות מקצועיות, אכן ועדות מקצועיות שיכולות לעשות סלקציה בדיוק מה שצריך, אז נעשה את החישוב הקל ביותר כמדינה, כמשרדים, כמשרד הרווחה, אם ההורים לא הולכים לעבודה, כמה זה עולה לכלכלה של המדינה, מאבדים ימי עבודה ועם הילד.
עבדאללה אבו מערוף: אז אם אנחנו נסדר את המסגרות האלה, שאכן הילדים חייבים להיות שם עם סייעת ועם טיפול ועם כל השירותים שצריכים, עם כל הקבוצות הרפואיות שישנן, אז זה יעלה הרבה פחות כסף למדינה.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו חייבים, משרד הרווחה כאן, לא יודע אם משרד האוצר כאן, סוף סוף זה כסף, זה העניין.
עבדאללה אבו מערוף: בשנת 2014-2015 סך הכול 1,080 ילדים שהיו במסגרת של - - - כמה אלפים יש עוד?
שולי מועלם-רפאלי: לא, יש עוד.
עבדאללה אבו מערוף: אני יודע שיש, אבל זה לא מאות אלפים.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא יעלה הרבה.
עבדאללה אבו מערוף: לכן העניין הוא בירוקרטי, העניין הוא אי תשומת לב, של משרד הרווחה, של המדינה.
עבדאללה אבו מערוף: זה העניין העקרוני כאן ואנחנו חייבים כמדינה סוציאלית, שיש לה ערכים - - -
<קריאה: גלית אמרה קודם 10 מיליון ואנחנו מדברים על 100 מיליון.
שולי מועלם-רפאלי: אני תיכף אסכם את הדברים שלי.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו גלשנו כבר בזמן.
עבדאללה אבו מערוף: בבקשה, לכן זה העניין.
עבדאללה אבו מערוף: העניין המקצועי הרפואי הוא עניין אחר, עניין הוועדות.
שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה, חבר הכנסת אבו מערוף.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לסכם ולהתחיל את הסיכום שלי במה שכמעט ברור מאליו וזה חוסר ההבנה שבדיון שמתקיים על שילוב של פעוטות עם צרכים מיוחדים במעונות יום לא נמצאים נציגי משרד הכלכלה.
שולי מועלם-רפאלי: אני רואה את זה בחומרה, אני אפנה לשר, אני אפנה למנכ"ל.
שולי מועלם-רפאלי: הם כרגע אלה שאמורים לתת את המענה, בביתם מתקיים התהליך הזה והם אינם.
שולי מועלם-רפאלי: נפלא, נשגב מבינתי הדבר הזה.
שולי מועלם-רפאלי: הדבר החשוב יותר הוא קריאה לשלושת המשרדים, משרד הרווחה, משרד הבריאות ומשרד הכלכלה, לקדם את החקיקה של חוק השילוב.
שולי מועלם-רפאלי: נעשים דברים מצוינים במעונות היום, ברור שיש פה אוכלוסייה שזוקקת להסתכלות ייחודית, ברור ששילוב של ילדים עם צרכים מיוחדים הוא מטרה עליונה במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: כל ילד, אמורה להיתפר לו החליפה שלו כשבבסיס תפיסת העולם שלנו הוא יצירה של חיים שלמים לכל ילד לפי היכולות והצרכים שלו.
שולי מועלם-רפאלי: מתוך הקריאה הזאת אנחנו נפגשנו בתכנית המצוינת של מסיכון לסיכוי שמתקיימת ב-23 פלוס 8 רשויות ובעזרת ה' אנחנו קוראים למשרד הרווחה להרחיב את זה.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מכירים פה כולנו את הפעילות של פורומים שונים של ארגוני הורים, של מוסדות שמובילים את השילוב של פעוטות עם צרכים מיוחדים, כל זה כמעט אינו שווה לנו אם המשרדים לא יתאגדו, יקדמו את העבודה שהתחילה ב-2012 ונגיע אל סוף תהליך החקיקה של חוק השילוב.
שולי מועלם-רפאלי: אני קוראת כאן למשרד הרווחה לעשות בירור יסודי על המקרה היחידני שהוצג כאן ושכנראה איננו יחידני בציבוריות, שבו מתוך ראייה של טובת הילד עלולים לגרום לנזקים משפחתיים, שאסור לנו לתת להם יד חס וחלילה.
<אחיה קמארה: ואם אפשר גם להוסיף, גברתי, את האפשרות, על הבסיס של הציבור - - -
שולי מועלם-רפאלי: אתה לוקח לי את המילים מהפה, אחיה, ואנחנו יודעים לעבוד במשותף.
שולי מועלם-רפאלי: ואני קוראת לכל מי ששילוב של בעלי צרכים מיוחדים יקר ללבו להפנות כל אירוע חריג, דרישה שלא עולה בקנה אחד עם המוסר הבסיסי ועם תפיסת העולם שלנו כמדינה יהודית ודמוקרטית, למר אחיה קמארה בנציבות שוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלויות.
שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה ויום טוב לכולם.
אלי אלאלוף: אנחנו בדיון במסגרת יום התעסוקה שמובילה חברת הכנסת עליזה לביא ולא נותנת לנו מנוחה בתחום הזה ואני רוצה להודות לך על כך ועל היוזמה לקיום היום הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת – וזה נושא שדנים בו באופן שוטף כאן – תמיד מדברים על נושא תעסוקה ועבודה.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים לקיים דיון מיוחד אבל זה לא הדיון הראשון ובוודאי לא האחרון.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה אחד הנושאים המרכזיים ואומר זאת מי שהכשרתו היא טיפול בעוני.
אלי אלאלוף: אני מאמין שתעסוקה מהווה את אחד הפתרונות המרכזיים אבל לא הבלעדי.
אלי אלאלוף: שלא יהיו אשליות, כל מי שחושב היום שמתמודדים עם העוני רק באמצעות עבודה, הוא טועה.
אלי אלאלוף: הוא טועה כי העוני הוא תולדה של שילוב מערכות שנכשלו ושלא מסוגלות לייצר מהלכים חיוביים בהוצאת אנשים מהעוני.
אלי אלאלוף: אני שמח שיש לי כאן ידידה שהייתה בוועדה, נציגת בנק ישראל, ניצה קסיר.
אלי אלאלוף: אני גם מברך את חברי הכנסת שנמצאים כאן אתנו.
אלי אלאלוף: נמצאת אתנו גם רינה פרנקל, חברת הכנסת לשעבר, ואני שמח על השתתפותך בדיון.
אלי אלאלוף: היום ה-2 בפברואר 2016, כ"ג בשבט התשע"ו והשעה 13:35.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני בחרתי את הנושא של שירות התעסוקה מתוך אכזבה.
אלי אלאלוף: אדוני המנכ"ל, זה מופנה במיוחד אליך.
יעקב מרגי: זאת התחלה טובה כאשר מתחילים בשבח.
<בועז הירש: זאת אומרת, גרוע מזה לא יכול להיות.
אלי אלאלוף: הנושא הזה של שירות התעסוקה שאני מאוד מוקיר ומעריך, זה נושא שרציתי להכיר אותו כבר בשבועות הראשונים שלי בתפקיד ולא רק להכיר אותו אלא גם לחזק אותו וזה גם בגלל הרקע האישי, גם בגלל המפלגה אותה אני מייצג ונמצא בתוכה וגם בגלל החשיבות.
אלי אלאלוף: נעשים מהלכים והיו מהלכים קודמים עם שמות לועזיים כאלה ואחרים ורציתי שהכנסת, ועדת העבודה של הכנסת, תקיים דיון בנושא הזה כבר בשבועות הראשונים של הכנסת, דהיינו, לפני עשרה חודשים.
אלי אלאלוף: הייתה ישיבה עם המנכ"ל שהייתה מלהיבה בעיני המנכ"ל בא עם נכונות, עם ידע, עם המלצות חמות.
אלי אלאלוף: כאמור, עד היום לא התקיים הדיון וזה אומר אנחנו לא שיתפנו פעולה.
אלי אלאלוף: הכנסת לא תרמה את חלקה בתחום הזה ואני חוזר ואומר שהדיון היום הוא תירוץ אבל מעכשיו זה יהיה אילוץ לעבוד ביחד.
אלי אלאלוף: משותף.
אלי אלאלוף: זה יחייב אותנו לעשות יותר.
אלי אלאלוף: היו נתונים שהוצגו בזמנו על ידי המנכ"ל והם זעזעו אותי אותם יכולנו לתקן ביחד.
אלי אלאלוף: שנת התקציב התחילה, שנת התקציב השנייה התחילה ואם לא נתכונן בחודשים הקרובים, ברבעון הקרוב מאוד, גם לא יהיה תקציב של שנה הבאה.
אלי אלאלוף: שירות התעסוקה הוא קודם כל לאוכלוסיות המוחלשות.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שהשירות צריך להיות עני.
אלי אלאלוף: השירות חייב להיות ברמה גבוהה, לוחצת ועם תוצאות מעל אלה שיש היום, למרות - שיעורי בית - שש שיפורים כאלה ואחרים.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות שיישארו אנשים שלא מקבלים משירות התעסוקה – והם שלכם אומר הרבה – את השירות ההולם ולא יימצאו לאנשים שציינתי לפני כן – תושבי כל המדינה – הפתרונות הנדרשים למצוקה שלהם בנושא תעסוקה כאשר התעסוקה בחלקה – אני חוזר על דבריי – מהווה חלק במוביליות חברתית הנדרשת.
אלי אלאלוף: לא יכולתי להתאפק אבל אני אומר את הדברים מתוך אהבה והערכה לשירות התעסוקה.
אלי אלאלוף: אנחנו כן יכולים לשנות.
אלי אלאלוף: אני לא דמגוג שחושב שבדיון אחד אנחנו נמצא את כל הפתרונות.
אלי אלאלוף: לוועדה הזאת יש יתרון כי היא מקיימת דיוני מעקב בכל התחומים בתדירות שקובעים מראש ושומרים עליה והנושא של שירות התעסוקה באזורים הנדרשים ביותר הוא האובססיה של הוועדה הזאת.
אלי אלאלוף: אני בטוח שיש לכם תפקיד שלא מתמקד אך ורק במסגרות הטכניות אלא לשירות התעסוקה יש גם תפקידים נוספים בראייה כוללת של מה זה שירות תעסוקה.
אלי אלאלוף: היכולת של אנשי שירות התעסוקה, אני מרשה לעצמי לומר ולא רק מידע אישי אלא ממה שלמדתי, היא הרבה יותר גדולה מיכולת הביטוי שלהם היום.
אלי אלאלוף: אני לא תמים לחשוב שזה לא דורש עדכוני שכר, שיפור תנאי העבודה וכל הדברים אבל תבינו, יש לכם משימה לאומית גדולה.
אלי אלאלוף: אני לא מסתפק בהכרזה שבסטטיסטיקה הרשמית של המדינה יש חמישה אחוזים מובטלים.
אלי אלאלוף: אני יודע על עשרים אחוזים באזור שלי, בירוחם, בדימונה, בערד, בפזורה הבדואית וזה מה שמעניין אותי.
אלי אלאלוף: זה שבתל אביב אומרים שאין כמעט אבטלה, בסדר, שישחקו עם עצמם אבל בפריפריה, במקומות הקשים, שם מחכים לכם, שם זקוקים לכם וזועקים אליכם.
אלי אלאלוף: לכן לשירות התעסוקה יש תפקיד אדיר ואם אני טועה, אני אשמח להתנצל, אבל לצערי אני בטוח שיש בזה הרבה מאוד מהלכים אפשריים ואני חוזר ואומר שצריך לעשות אותם יחד.
אלי אלאלוף: אנחנו כמחוקקים לא נתחמק כי יש לנו השפעה ותפקידנו הוא לפקח, לפחות עכשיו בהגדרת החוק.
אלי אלאלוף: 25 אחוזים מזמננו בוועדה חייבים להיות מוקדשים למעקב אחרי ביצוע משרדי הממשלה.
אלי אלאלוף: תאמינו לי, אני מכיר את החברים מהקואליציה ומהאופוזיציה, לכולנו יש תיאבון אדיר לבצע או לגרום לבצע.
אלי אלאלוף: שוב, תודה לעליזה לביא על היוזמה, תודה למנכ"ל שירות התעסוקה וליושב ראש על שאתם שומעים את דבריי ומתאפקים.
אלי אלאלוף: רשות הדיבור לעליזה לביא, בבקשה.
עליזה לביא: תודה מיוחדת על האפשרות לקיים שני דיונים במסגרת הוועדה גם בוועדת המשנה קיימנו דיון חשוב מאוד בנושא של תעסוקת קשישים בישראל.
עליזה לביא: אדוני, היום המיוחד הזה בא ורוצה לשים זרקור על המצוקה הגדולה בעולם התעסוקה בישראל ואנחנו מתבוננים קדימה, אל המחר.
עליזה לביא: התיאור שאתה נתת הוא כאן ועכשיו.
עליזה לביא: אבל אדוני, התיאור הזה קשה יותר.
עליזה לביא: נתנו לנו חמש שנים בסקר שהוצג בדאבוס לפני כשבועיים לשינוי ענק בתוך עולם העבודה ואנחנו כאן במדינת ישראל נרדמנו במקום.
עליזה לביא: אנחנו חוטאים כלפי הילדים והנכדים שלנו.
עליזה לביא: לא מציידים אותם בכלים הנכונים הראויים קדימה וממשיכים לכוון אותם באותם מסלולים שאנחנו מכירים.
עליזה לביא: אין כאן גמישות מחשבתית, אין הקנייה של מיומנויות, אפשר לבוא עד מחר ולדבר על כל מיני דברים שצריכים אותם ויש ניירות עבודה, אבל שום דבר לא מיושם בשטח.
עליזה לביא: אני מודה שלא הכרתי את זה אבל הבוקר בוועדת הפנים היה דיון שהוקדש לנושא של מיזמי תעסוקה בפריפריה, בדיוק על מה שדיברת אדוני, ושם דיברו אתי אנשים מדימונה ואנשים מכרמיאל שהקימו רשות מקדמת תעסוקה בערים שלהן.
עליזה לביא: אנשים מכירים את הפרויקט החשוב והנפלא הזה אבל אז משרד הכלכלה החליט – אני לא יודעת למה – להעביר את זה לשירות התעסוקה והדיווחים שהגיעו הבוקר מהשטח הם קשים מנשוא ומדברים על נסיגה, על דריכה במקום, על חוסר התכתבות של רשות התעסוקה עם המיזם הנפלא הזה שהיה עשר שנים ושילב אנשים רבים בתעסוקה לפני שהוא עבר לשירות התעסוקה.
עליזה לביא: כלומר, אני אומרת אדוני המנכ"ל, אני אומרת דברים בשם אומרם כדי לתקן.
עליזה לביא: לא הכרתי את הנקודה הזאת אבל הדברים נאמרו באמת עם דמעות בעיניים של אנשים שהקימו את זה בדימונה ובכרמיאל והם באים ואומרים שזה כבר לא קורה, אנשים לא מצטרפים, אנשים לא באים, התנאים הם אחרים, שירות התעסוקה לא נותן מענה.
עליזה לביא: אנחנו עומדים בפני שוקת שבורה של שינוי.
עליזה לביא: כרגע זה התיאור אבל אתה לא יודע מה מחכה לך.
עליזה לביא: זאת לא בעיה אישית שלך.
עליזה לביא: בזרקור של היום המיוחד הזה, התפקיד שלנו הוא לפקח, לראות איפה נרדמים בשמירה, איך הדברים לא קורים, איך אין סינרגיה החל מהגיל הרך והלאה על כל אותם שינויים שצורחים מול עינינו.
עליזה לביא: הנתונים של ה-OECD שבאים לפתחנו ואת דאבוס הזכרתי.
עליזה לביא: הנתונים שלנו, הנתונים שמוצגים בנייר עבודה שכותב יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה היוצא יוג'ין קנדל, אבל מה קרה לכל הניירות הללו?
עליזה לביא: אני מברכת אותך על העבודה אבל באמת אדוני היושב ראש, אי אפשר להשאיר אותו לבד.
עליזה לביא: צריך להיות כאן פרויקט לאומי אבל שים לב לבקשה אישית שלי.
עליזה לביא: אני רוצה לחזור אחרי הדיון הזה עם תשובות לאנשים בדימונה ובכרמיאל שהיו הבוקר בוועדת הפנים ואמרו שאי אפשר להמשיך כך כי אנחנו הולכים אחורה ולא הולכים קדימה.
עליזה לביא: תודה אדוני היושב ראש ושוב תודה על האפשרות לקיים את הדיונים הללו.
עליזה לביא: אני אצטרך לצאת ב-2:00 לכנס המרכזי שלנו באולם ירושלים.
אלי אלאלוף: יש לנו חבר כנסת חדש בוועדה, חבר הכנסת גואטה.
אלי אלאלוף: אם תרצה, תקבל רשות דיבור ראשון.
אלי אלאלוף: יש לכם מצגת שרציתם להציג בפנינו.
<בועז הירש: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
<בועז הירש: מה משה שמעוני, יושב ראש מועצת השירות.
<בועז הירש: אני מקבל את דבריך הן לגבי האכזבה והן לגבי חשיבות שירות התעסוקה.
<בועז הירש: לפני שאני פותח, מכיוון שחברת הכנסת לביא תכף תצא, מילה על רשות מקדמת תעסוקה.
<בועז הירש: אני ביקשתי להעביר את רשות מקדמת תעסוקה לשירות מכיוון שחשבתי שהמצב שבכל מקום פועלים מספר גופים ללא סנכרון וללא ראייה מתכללת, הוא מצב לא נכון.
<בועז הירש: אני יותר מאשר אשמח להבין בדיוק על מה הטרוניות.
<בועז הירש: אני אסביר לדוגמה ששירות התעסוקה מתקציביו הוא העביר לכל רשות מקדמת תעסוקה, ויש שש כאלה, תקציב שנע לדוגמה רק בשנת 2015 בין עשרות למאות אלפי שקלים לקיום קורסי הכשרה מקצועית מטעם רשות מקדמת תעסוקה.
<בועז הירש: במסגרת הסינרגיה, כל ששת הרמ"טים מקבלים 3,000 אנשים בשנה ותכף נראה את סדרי הגודל של השירות.
<בועז הירש: אני מצאתי את זה לא מספק ועל מנת לייצר סינרגיה ביקשתי להגדיל את הקיבולת שלהם מ-3,000 ל-3,600 עם אוכלוסיות של שירות התעסוקה על מנת להעביר אליהם אוכלוסיות בהן יש להם יתרון יחסי בטיפול.
אלי אלאלוף: תרשה לי לברך על כניסתו של חבר הכנסת מיקי לוי.
אלי אלאלוף: לא הצגתי את כל חברי הכנסת אבל המאחרים זוכים בציון לשבח.
<בועז הירש: יש מקומות שיש לנו סינרגיה מצוינת כמו עכו וקריית שמונה, יש מקומות שהסינרגיה האישית פחות עובדת.
<בועז הירש: אני חושב שיש לנו הבדל בין שני סוגי תרבויות שונות אבל אני אשמח לעבור גם אם התפיסה שלנו לגבי מאזן מדדים, מה זה שמו אנשים בעבודה וכדומה ולגבי התפיסה שלנו.
<בועז הירש: תודה על ההערה.
<בועז הירש: אדוני היושב ראש, שירות התעסוקה הוא למעשה ראי של החברה הישראלית.
<בועז הירש: יש לנו 460 אלף לקוחות בשנה שמייצגים את כל החברה הישראלית.
<בועז הירש: זה מורכב מאנשים שמקבלים הפניה ומאנשים בהבטחת הכנסה כאשר עובדי השירות רואים 190 אלף אנשים בחודש, שזה בערך 24 אלף התייצבויות ביום.
<בועז הירש: זה מוסד קבלת קהל עצוב לכל החברה הישראלית על כל שכבותיה.
<בועז הירש: אני מסכים לגבי זעקת הפריפריה כמו שאמרת, אבל מבחינתי גם אדם בתל אביב, בירושלים ובחיפה באבטלה, הוא במצב משברי וזה נכון, מעבר לסטטיסטיקות, שיש כאן המון סיפורים קורעי לב.
<בועז הירש: שירות התעסוקה הוא תאגיד סטטוטורי שפועל מכוח חוק שירות התעסוקה 1959.
<בועז הירש: מפורטים כאן התפקידים שלו שמבוצעים על ידי מבחן תעסוקה.
<בועז הירש: המטרה שלנו היא למעשה להפוך את מבחן התעסוקה לאיכותי.
<בועז הירש: כאשר אנחנו מסתכלים ורואים שאנחנו חיים בעולם רב שינויים, ברמת הפרט נושא תיווך העבודה, כל אופן מציאת העבודה, הולך ומשתנה.
<בועז הירש: ברמת המדינה אנחנו רואים ונתקלים יום יום בבעיות של עוני, בבעיות של רווחה, בסוגיות של פריון נמוך ולמעשה המשימה העיקרית שעומדת בפנינו היא כיצד מבחן התעסוקה שמתקיים בין עובד השירות, מתאם ההשמה, לבין הלקוח דורש העבודה, יביא את הערך המוסף להסרת חסמים ולשילוב דורש עבודה בשוק העבודה.
<בועז הירש: על מנת להגיע למבחן תעסוקה איכותי, אנחנו יכולים לשים את כל האסטרטגיות בצד, אדוני היושב ראש, קודם כל נדרש שתהיה תרבות ארגונית שתהיה מסוגלת לשאת על כתפיה את האתגר החברתי הראשון במעלה והכבד הזה.
<בועז הירש: מזה קרוב לארבע שנים שכם אל שכם עם עובדי השירות הנהגנו כמות עצומה של שינויים .
<בועז הירש: מארגון שיובש תקציבית, שהיה קפוא, שהיה מאובן, פתחנו במסע כאשר בהתחלה זה לא היה קל אבל אני חושב שגם אנחנו וגם עובדי השירות כיום מבינים ששינוי הוא הדבר הכי קבוע, קל וחומר בעולם שמשתנה.
<בועז הירש: אני לא אכנס אתכם לכל הפרטים אבל אני חושב שבאמת מגיע כאן יישר כוח עצום לעובדי השירות שנרתמו ואנחנו היום רואים שירות אחר אחרי יישום של עשרות שינויים.
<בועז הירש: מה מבחינתנו הוא מבחן תעסוקה איכותי.
<בועז הירש: קלענו לדעת גדולים כי כמו שאתה תראה, החלק הנכבד של הפעילות שלנו מתמקד באוכלוסיות החלשות ואני אומר מראש שתמיד אפשר יותר.
<בועז הירש: קודם כל, בנושא של ייעוץ תעסוקתי, יש לנו בשירות 124 יועצים, אלה עובדים שעברו הכשרה מיוחדת לנושא ועכשיו גם החלטנו לעלות מדרגה והשנה סיימו 18 עובדים קורס מאמנים.
<בועז הירש: הם נבחרו מתוך שישים.
<בועז הירש: זה קורס שניתן יחד עם גוף שמוכר על ידי אוניברסיטת בר אילן והוא מתקיים מתוך מטרה להרים קורפוס רחב של מאמנים על מנת שדורש העבודה, כאשר הוא מגיע, יזכה לכתף ולהכוונה תעסוקתית ברמה הגבוהה ביותר האפשרית וזה מהלך רב שנתי.
<בועז הירש: 42 אלף אנשים עברו ייעוץ תעסוקתי ותכף נראה למה הוא משמש.
<בועז הירש: מבחינת הפניות לעבודה.
<בועז הירש: כחלק מהשינוי, עלינו מלפני שלוש שנים מקצב של 3,000 השמות בחודש לממוצע של כ-5,000 השמות בחודש, עלייה של למעלה משישים אחוזים.
<בועז הירש: יחד עם המוסד לביטוח לאומי פתחנו במהלך של מיצוי זכויות.
<בועז הירש: הכוונה לראות דורשי עבודה שיכולים לקבל את זכויותיהם כגון הבטחת הכנסה ללא התייצבות בלשכה או למיצוי זכויות נוספות על ידי ביטוי לאומי.
<בועז הירש: התחלנו את הפרויקט הזה ב-2015, הפנינו 1,241 דורשי עבודה, 43 אחוזים מהם נמצאו פטורים מלהמשיך להתייצב בלשכה, ועוד 31 אחוזים בתהליך התייצבות.
<בועז הירש: זה חלק ממסע מאוד רחב של שיתוף פעולה עם המוסד לביטוח לאומי בראשותו של פרופסור שלמה מור יוסף שהוא למעשה השותף העיקרי שלנו בעשייה היום יומית.
אלי אלאלוף: כמה הפניתם אחרי מבחן תעסוקתי אפקטיבי כמו שכתבנו בדוח העוני?
אלי אלאלוף: באיזה קצב?
<בועז הירש: הפניה למיצוי זכויות או בכלל?
אלי אלאלוף: אלה שהם בהבטחת הכנסה.
<בועז הירש: כל דורש עבודה מתייצב אצלנו ובביטוח לאומי והוא דורש זכאות.
<בועז הירש: הביטוח הלאומי משיב לו על זכאות בהבטחת הכנסה תוך חודשיים בערך, זאת בדיקה די מורכבת, ולמעשה מאז אנחנו מדווחים על אותם אנשים.
<בועז הירש: יש לנו כ-97 אלף אנשים בהבטחת הכנסה.
<בועז הירש: למעשה זה דיווח שוטף אל מול ביטוח לאומי.
<בועז הירש: תכף נראה מה אנחנו עושים.
אלי אלאלוף: אתם מנתחים את זה כאן?
אלי אלאלוף: זאת אחת הנקודות החלשות שהיו בבדיקה של דוח העוני.
אלי אלאלוף: מספר המופנים או אלה שפונים כדי להיות מופנים, כדי למצות את הזכויות שלהם וכדי להתחיל לקבל.
<רן מלמד: אפשר לשאול כמה סירובים שירות התעסוקה רשם לאנשים בשנת 2015 ומה ההיקף של הקצבאות לקיום שנלקחו מאנשים כתוצאה מהסירובים האלה?
אלי אלאלוף: אתה ניצלת כאן קשר חברי.
אלי אלאלוף: אחת הנקודות היא ששירות התעסוקה במתכונת הישנה שלו לא עמד בלחץ הנדרש כדי להפנות לביטוח הלאומי אחרי המבחן התעסוקתי – אני רואה כבר יותר אפקטיבי מכפי שהיה ובראוו – ואני שואל כמה הפניתם למשל בשנת 2015 לעומת שנה קודמת.
<בועז הירש: לעבודה?
אלי אלאלוף: לקבלת הזכויות שלהם בביטוח הלאומי כי בלי הפניה שלכם הם לא יקבלו.
<בועז הירש: אם הבנתי נכון את שאלתך אדוני היושב ראש, למעשה לביטוח לאומי כולם מופנים.
<בועז הירש: גם מתבצע מעקב שוטף כדי לראות שלמעשה אף אחד לא נשאר במידה - מה שנקרא בשפה הטכנית – שמפות ההתייצבות שלו הועברו כנדרש, כדי לראות שהקצבה משולמת בזמן וזה המון עבודה ומאמץ ביחד עם ביטוח לאומי.
<בועז הירש: היכן שאנחנו משתפרים ויש לנו עוד הרבה עבודה, זה באמת בניסיונות ובמאמץ לשלב את אותם אנשים בשוק העבודה.
<בועז הירש: התכניות שאנחנו מפעילים.
<בועז הירש: יחד עם להב"ה הפנינו בשנה שעברה כ-900 אנשים לקורסי מחשב, מייקרוסופט.
<בועז הירש: קורס מייקרוסופט מתבצע ביחד עם מייקרוסופט, ויצ"ו ותפוח.
<בועז הירש: 1,248 דורשות עבודה.
<בועז הירש: זה קורס שמיועד רק לנשים.
<בועז הירש: כחמישים אחוזים השמה בפרויקט הזה וכחמישים אחוזים מהמשתתפות בקורס הזה הן מהבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: זה במימון ישיר שלכם?
<בועז הירש: כן, במימון שלנו עם שלושת השותפים.
אלי אלאלוף: מי שלושת השותפים?
<בועז הירש: מייקרוסופט, תפוח ו-ויצ"ו.
אלי אלאלוף: למשרד הכלכלה אין תקציב להכשרה מקצועית?
<בועז הירש: יש לו תקציב להכשרה מקצועית.
<בועז הירש: זאת יוזמה שלנו.
<בועז הירש: משרד הכלכלה לא קשור לזה.
אלי אלאלוף: יש יוזמות משותפות עם משרד הכלכלה?
<בועז הירש: תכף ניגע בהן.
<בועז הירש: נושא של תכנית תנופה.
<בועז הירש: זאת תכנית בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה, מיועדת לדורשי עבודה בהבטחת הכנסה עם רמת מוגבלויות קשה כאשר גולת הכותרת היא מימון של שלושה חודשים שיקום במרכזי השיקום של משרד הרווחה.
<בועז הירש: זאת לאחר שהם עוברים אצלנו סדנאות שהן סדנאות שילוב, סדנאות כניסה לעבודה ואז בשיתוף עם משרד הרווחה נבנה סילבוס לשילובם בשוק העבודה.
<בועז הירש: השנה פתחנו עשר כיתות ובשנה הבאה ביחד עם משרד הרווחה אנחנו מתכננים להכפיל את זה לעשרים כיתות.
<בועז הירש: מעבר לסוגיות תקציביות, זה גם לקחת מרכז שיקום ולמעשה לבנות אותו לאותו סוג של עבודה ולראות שהוא עושה את זה טוב.
<בועז הירש: זאת אומרת, מעבר להביא את הכסף, זה גם לראות שהעבודה שם מתבצעת.
<בועז הירש: אנחנו כיום עובדים עם שלושה מרכזי שיקום ולקח לנו בעבודה משותפת יחד עם משרד הרווחה להגיע לסטנדרטים המבוקשים.
אלי אלאלוף: אלה המספרים האופטימליים של מקבלי השירות?
<בועז הירש: זאת תכנית שהתחילה בשנת 2015.
<בועז הירש: זאת יריית הפתיחה של כיוונון המערכות כדי להגיע לתפיסה מקצועית משותפת עם משרד הרווחה שמרכזי השיקום יוכלו לבצע אותה, כמובן גם בנייה של המערכות שלנו ואנחנו מקווים שבשנה הבאה מקצועית וניהולית נוכל לעמוד ביעד של הכפלת מספר המשתתפים.
<בועז הירש: אנחנו רואים את זה כמהלך שהוא רב שנתי.
<בועז הירש: היינו רוצים לראות הרבה יותר כיתות אבל אנחנו לא יכולים להגיע לשם במכה אחת.
<בועז הירש: דיברת על שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה.
<בועז הירש: אנחנו מקבלים ממשרד הכלכלה תקציב של שוברים.
<בועז הירש: אני מאוד גאה בעובדי השירות שלמעשה ניתן להם תקציב של עשרה וחצי מיליון שקלים ורמת הביצוע, החלוקה, הייתה לא פחות מאשר 99.5 אחוזים.
<בועז הירש: בשלוש השנים האחרונות השלשנו את תקציב השוברים והגענו בסיכום התקציבי לשנה הקרובה לכך שהוא יגדל בחמישים אחוזים, כך שלמעשה בארבע שנים התקציב יחמש את עצמו.
<בועז הירש: אני רוצה לומר משהו על חשיבות השוברים.
אלי אלאלוף: מה מאפשר השובר?
<בועז הירש: השובר מאפשר קורס כאשר היתרון הגדול שלו הוא גמישות.
<בועז הירש: אתה כדורש עבודה, אחרי שעברת ייעוץ תעסוקתי ואושרת, אתה יכול לפנות למעשה לכל מכללה או גוף כל עוד הוא מוכר על ידי המשרד הממשלתי הרלוונטי ולמעשה נפרס כאן היצע מאוד רחב של קורסים.
<בועז הירש: מחקר שעשה אגף תכנון אצלנו גילה שיש לזה השפעה מאוד יפה על העלייה בשכר שמרוויחים אותם דורשי עבודה.
<רן מלמד: יש השתתפות עצמי של האנשים?
<רן מלמד: אם כן, איך הם משלמים?
<בועז הירש: כן, יש השתתפות עצמית.
<בועז הירש: השובר הוא עד 7,000 שקלים והם מקבלים את זה Back to back ואם יש השתלבות בעבודה, הם מקבלים עוד מענק של 1,500 שקלים.
<רן מלמד: הם צריכים לשלם ורק אחר כך מקבלים את השובר.
<בועז הירש: הם קודם כל צריכים לשלם ואחר כך הם מקבלים.
<רן מלמד: חלק לא עושים את זה כי אין להם איך לשלם.
<בועז הירש: בחלק מהמקרים זאת בעיה.
<בועז הירש: אכן כך.
מיקי לוי: אולי אפשר לחשוב על משהו בנושא התשלום.
מיקי לוי: אני מבין את הצורך להבטיח את ההשתתפות ואני מניח שזה נובע מכך, אבל אולי כדי שלא נאבד בדרך אנשים, יהיה חצי מימון ורק בסוף את ההשלמה.
מיכל בירן: השאלה מי האנשים שמנצלים.
<רן מלמד: אפשר לשלם ישירות ואז לא צריך שהאישה או הגבר שהולכים לקורס יממנו זאת מכיסם.
אלי אלאלוף: זאת נקודה חשובה.
<בועז הירש: דיברנו על נושא של שוברים.
<בועז הירש: נדבר על עוד שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה וזה נושא של הכשרה פנים מפעלית.
<בועז הירש: בשנת 2015 פעם ראשונה השירות קיבל תקציב ממשרד הכלכלה שעמד על שני מיליון שקלים.
<בועז הירש: עם זאת השכלנו לנצל שני מיליון ו-600 שקלים שזה אמר למעשה להכניס 390 עובדים למסלולי הכשרה פנים מפעלית אצל 32 מעסיקים.
<בועז הירש: זה אומר שהמעסיק רואה תשלום של כאלפיים שקלים למשך מספר חודשים כהשתתפות במימון העלות של אותו עובד, כמדומני לא יותר מעד שישה חודשים, ולאחר מכן אותו דורש עבודה ממשיך אצל המעסיק.
<בועז הירש: למעשה זאת פעם ראשונה שהשירות הפעיל את התכנית הזאת באופן רוחבי והיא זכתה להצלחה מלאה.
מיקי לוי: מה שמדאיג אותי זה הסכום של 6,000 שמשולם וזה מהלך מבורך מאוד.
מיקי לוי: האם יש לכם כבר בדיקה סטטיסטית כמה מהמעסיקים ממהרים לפטר אחרי ששת החודשים, אחרי שקיבלו את המענק, את האנשים האלה.
מיקי לוי: אם זה לא כצעקתה כמו שאני חושב, זה בסדר, אבל אם זה כצעקתה, צריך לחפש דרך לחלק את זה לשני חלקים כדי שהמעסיק לא יפטר את העובדים אחרי שהמענק יתקבל לכיסו.