GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שי שבת: קודם כל אני מתחבר לדוגמאות שאתה נתת קודם, איך זה ייראה בשטח.
<שי שבת: בשטח זה ייראה, לדעתי, כמו רגולציה משתקת, דבר שאני לא חושב שזו מטרת החוק.
<שי שבת: כאשר מגיע רוקח מחוזי, ויש פה רוקח מחוזי מכובד לביקורת בבית מרקחת, הביקורת נעה מתחום כזה לתחום כזה, יכולה להגיע גם לנראות בית המרקחת, לבלטה שבורה ודברים כאלה.
<שי שבת: חלק מההפרות קשורות גם למבנה בית המרקחת, נכון.
<שי שבת: יש פה הרבה דברים שקורים בביקורת כזאת, ואני חושב שאם ישר אחרי ביקורת ייצא דוח כספי לממונה, אנחנו מחטיאים פה את כל המטרה.
<שי שבת: מטרות הביקורת תמיד היו - הם לטפל, לשפר ולעזור לבית המרקחת.
<שי שבת: אם בית המרקחת הוא סדרתי, אני חושב שצריך לטפל בו, אין ספק.
<שי שבת: אבל מה שקורה פה היום, אנחנו מדברים פשוט על תמחור של ליקויים בביקורות, זה הכול.
<נילי דיקמן: אנחנו מדברים על מצב שונה לגמרי.
<אייל פלום: אני חושב שאנחנו לא כולנו מבינים את היום יום.
<אייל פלום: יש למשרד הבריאות שישה מחוזות.
<אייל פלום: יש 250 ימי עבודה בשנה.
<אייל פלום: אם כל אחד מהם עושה ביום ביקורת אחת בלבד, אנחנו מדברים על 1,500 ביקורות, אני אומר לכם, דוח הביקורת בבית מרקחת, ואתם מכירים את זה לא פחות טוב ממני, אולי יותר, כולל עשרות אם לא מאות פריטים שונים בתחומים שונים.
<אייל פלום: אין דוח ביקורת יוצא בלי הערה, כי בית מרקחת הוא בית עסק מאוד חריג מבחינת רגולציה והוא נבחן בדברים שאין אף בית עסק אחר במדינת ישראל בשום תחום שנבחן בהם.
<שי שבת: זה לא חנות מכולת כמו שנאמר קודם.
<אייל פלום: לא יכול מצב שדוח הביקורת הוא אוטומטית עובר להיות בסיס לעיצום כספי.
<אייל פלום: יש פה איזשהו שיקול דעת למפקח, המפקח מכיר את בית המרקחת, יודע מה היה בביקורת הקודם.
<אייל פלום: יודע לשכלל - אפילו אותה עבירה עצמה לפעמים יש לה דרגות חומרה שונות שהן באות לידי ביטוי בעובדות, הן לא באות לידי ביטוי בעצם אם סיימו צ'ק על הסעיף או לא.
<אייל פלום: אתה לא יכול לנתק את החובה האוטומטית של מפקח להעביר כל דוח פיקוח כבסיס לעיצום כספי.
<נילי דיקמן: יש כאן הטעיה.
<פנינה שפר עמנואל: המנגנון של ההתחייבות נועד בעצם במקרים שבהם יש הוראת חוק חדשה, כמו תקנה חדשה שמשרד הבריאות מתכוון להתקין, ויש אי בהירות מסוימת, זה המקרים שבהם משתמשים במנגנון ההתחייבות, להבדיל מהמקרים שבהם ניתנת התראה כשזו הפרה ראשונה.
<פנינה שפר עמנואל: אני חושבת שאי אפשר להגיד שיש איזשהו פעילות של רשות מינהלית בלי שיקול דעת.
<פנינה שפר עמנואל: חייב להיות שיקול דעת.
<פנינה שפר עמנואל: השיקול דעת הזה קיים בכל דברי החקיקה.
<פנינה שפר עמנואל: העיצומים הכספיים זה מנגנון ותיק שהולך ומשתכלל.
<פנינה שפר עמנואל: המנגנונים האלה הוספו בשנים האחרונות.
<פנינה שפר עמנואל: ככל שעמדת משרד המשפטים היא באמת כל כך נוקשה, חייבים להכניס את המנגנונים האלה.
אלי אלאלוף: לא נוקשה.
<אלי מזרחי: נשמח להביא אם יותר לנו לישיבה את דוח ביקורת לדוגמה.
<נילי דיקמן: זו הטעיה.
<אלי מזרחי: יש סעיפים שהם סעיפים - - - הרוקח יכול לקבל אלף - - - על כולם לחתום בחותמת וחתימה ותאריך, ועל אחד מהם לא.
<אלי מזרחי: מה שיופיע בדוח הביקורת, זה אין חתימה - - -
<נילי דיקמן: אז זאת לא הפרה.
<נילי דיקמן: זאת לא הפרה לפי החוק, לפי הפרק.
<אייל שורצברג: זה לא הפרה.
<אייל שורצברג: איפה רשום בחוק שצריך לחתום עליו.
<קריאה: חבר'ה, אתם צריכים שיהיה לכם שיקול דעת.
<אבי אלבר סוויד: אני חייב להגיד שבסופו של יום, אנחנו נגיע למצב שקופות החולים הצטרכו לשים תקציב כדי לממן - - -
<נילי דיקמן: למנוע.
<אבי אלבר סוויד: כדי לממן את התיקונים האלה.
<אבי אלבר סוויד: אנחנו לא מדברים על בעיות בדוח שאם לא היו קורות, זה היה פוגע בבריאות הציבור.
<אבי אלבר סוויד: אנחנו מדברים על תיקונים וליקויים שנמצאו בדוח שהליקויים מאוד מינוריים, ועליהם הצטרכו לשלם קופות החולים וכל התאגידים האחרים.
<אבי אלבר סוויד: רשת סופר פארם צריך לשלם על זה כסף, ולכן צריך לשים תקציב - - -
<יעל סלנט: אפשר לדבר על זה להפרות.
<יעל סלנט: אם זה מה שמפריע לכם זה הפרות מסוימות, אפשר לפתוח דיון בנוגע להפרות.
<יעל סלנט: אם יש הפרות מסוימות שנראה לכם שלא צריכות להיות הפרות, או לא צריכות להיות במדרג זה או אחר, זה דיון מסוג אחד.
<עמוס בנצור: פעם ראשונה שאני שומע שגורם מוסמך רוצה - - - את עצמו מראש בשיקול הדעת שלו, כי הוא אומר, אני לא רוצה להתעסק עם התראות - פעם ראשונה.
<יעל סלנט: הדיון שעומד פה בפני הוועדה בנוגע לשאלה האם צריך את המנגנון של ההתראה או ההתחייבות הוא דיון שהוא פתוח, הוועדה עוד לא הכריעה בו, זה דיון שעדיין אנחנו מקיימים אותו ממש ברגעים אלה.
אלי אלאלוף: נאפשר למשרד הבריאות לסכם.
<נילי דיקמן: אני רוצה רק להדגיש.
<נילי דיקמן: קודם כל אנחנו היום עשינו הרבה שינויים, גם בחוק וגם בנהלים שלנו.
<נילי דיקמן: למשל, כל הנושא של הפיקוח של בעל בית מרקחת נכנס.
<נילי דיקמן: הם מדברים על חוויות וניסיונות מהעשור האחרון.
<נילי דיקמן: אנחנו רוצים להגיד כשייכנס ה- - - או העיצומים הכספיים אנחנו כבר נהיה במקום אחר.
<נילי דיקמן: שימו לב, שבעל בית מרקחת הוא לא מגיע לביקורת עכשיו עם עיניים עצומות לראשונה הוא שומע ליקויים.
<נילי דיקמן: הוא שומע את זה בדוח הרבעוני כל שלושה חודשים.
<נילי דיקמן: הוא שומע את זה בדוח השנתי שלו בביקורת השנתית שהוא מבצע, בהתאם לביקורת שאנחנו נבצע לאחר מכן.
<נילי דיקמן: כלומר, הדברים האלה אנחנו לא מצפים שהרוקח המחוזי יגיע ובעצם יספר לבעל בית המרקחת מה המצב אצל בית המרקחת, הדברים האלה יהיו שונים לגמרי.
<נילי דיקמן: דבר שני, אנחנו הוצאנו נוהל בקרות חדש, אחיד לכל המחוזות, והוא גם מבנה מאוד את דוח הביקורת.
<נילי דיקמן: אין צורך להביא דוחות ביקורת מן העבר.
<נילי דיקמן: הוא מבנה מאוד את הליקויים, ומה נכון הניקוד של כל ליקוי, הדברים האלה היום הם במקום אחר.
<נילי דיקמן: דבר שלישי, הם מצביעים על כל מיני ליקויים שנראים להם אזוטריים.
<נילי דיקמן: צריך לזכור שאנחנו לא מטילים עיצום כספי על כל ליקוי.
<נילי דיקמן: אנחנו מטילים עיצום כספי על שלושה סוגי ליקויים.
<נילי דיקמן: 1.
<נילי דיקמן: ליקוי שנוגע לבעלי בתי המרקחת שלא פיקחו כמו שצריך.
<נילי דיקמן: על פעולות הפיקוח שלהם, עם כל הכבוד, זה משהו חדש, גם אין לנו ניסיון עבר לגבי זה, וזה לבקשת בעלי בתי המרקחת, תגידו לי מה לעשות, אז הנה, אנחנו אומרים לכם מה לעשות, תעשו את זה.
<נילי דיקמן: תנאי אחסון נאותים והתנהלות בבתי המרקחת, שזה הדברים המרכזיים – שמירת טמפרטורה, הנושא של ציוד מתאים שמבטיח את איכות התכשירים.
<נילי דיקמן: אנחנו לא מדברים על רישום בפנקס התכשירים, לא על זה יש הפרה.
<נילי דיקמן: צריך לזכור, אנחנו מדברים על דברים מרכזיים.
<נילי דיקמן: ועוד דבר שנוגע למינוי רוקח אחראי ולסחר בתרופות לא חוקיות.
<נילי דיקמן: אם אנחנו מוצאים תרופות לא חוקיות בבית מרקחת, כן, זה עילה לעיצום כספי, למה אני צריכה להזהיר, כדי שפעם הבאה הוא יחביא את הסחורה הלא חוקית יותר טוב?
<נילי דיקמן: – מצאתי סחורה לא חוקית בבית מרקחת – זה מספיק בשביל להטיל עיצום כספי.
<נילי דיקמן: הסחורה הזאת לא צריכה להיכנס בכלל לבית מרקחת.
<נילי דיקמן: בית מרקחת צריך להיות נקי מתרופות לא נכונות.
<עמוס בנצור: אין בעיה, על זה אפשר - - -
<נילי דיקמן: אלה ההפרות.
<נילי דיקמן: אנחנו מצפים לעמוד בזה כל העת, לא רק כשאנחנו מגיעים לביקורת.
<נילי דיקמן: לכן אני חושבת שיש הצדקה להפעיל את העיצום, כדי שהוא יידע שברגע שיימצא זה כבר יהיה ניתן - - -
אלי אלאלוף: חוץ מהנושא של רוקח אחראי שזה באמת בעיניי עבירה הכי קשה, זאת אומרת, להפעיל מקום בלי אדם אחראי, על זה אין התראה, אין התחייבות.
אלי אלאלוף: ואני חוזר ואומר, בדקה שלא מוצאים רוקח אחראי, זה בלי רחמנות, סליחה על הביטוי.
אלי אלאלוף: בשאר הדברים אני בעד, היות וזה אפשרי.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים אומר לנו שיש המקום להתחייבות ולהתראה, אני בעד לעשות את זה לפני שמטילים עיצומים כספיים.
<נילי דיקמן: כחלופה, לא לפני.
אלי אלאלוף: אומרים שהפחדה זה יותר מאשר מכה, אז תשתמשו בזה.
טלי פלוסקוב: שלום לכולם, אני פותחת את הישיבה.
טלי פלוסקוב: בבקשה, תציגו את עצמכם.
<אברהם שרנפולסקי: שלום, אני סגן יו"ר ארגון חזית הכבוד.
<אלכסנדר ברמן: שלום, אני יו"ר חזית הכבוד.
<יורי דנוביץ': שלום, אני רכז דרום, חזית הכבוד.
נחמן שי: אנחנו מנצחים את כולם עם החזית הזאת.
נחמן שי: זה כבר ברור לי.
<יורי דנוביץ': אנחנו מייצגים 100,000 אנשים.
טלי פלוסקוב: הארגון הזה באמת עומד בראש 100,000 איש.
טלי פלוסקוב: בתוך הארגון יש גם ניצולי שואה ופליטי שואה.
טלי פלוסקוב: הם מטפלים בהמון נושאים שקשורים דווקא לאוכלוסייה המבוגרת.
<דליה רוזניק: מפקחת בחוק סיעוד בשירות לאזרחים ותיקים במשרד הרווחה.
<גל שחם: אני ראש צוות זקנה בעיריית תל-אביב, וגם חבר מרכז זקנה באיגוד העובדים הסוציאליים.
<אילת שושני: ראש צוות זקנה ושער יפו, עיריית תל-אביב.
טלי פלוסקוב: גם תל-אביב הגיעה לכאן, איזה כיף לנו.
נחמן שי: אין כמו עיריית תל-אביב.
<מרית לביא: "כן לזקן".
<עדנה ליימן: זקנה ושארים, ביטוח לאומי.
טלי פלוסקוב: עדנה, אתך נדבר הרבה.
<עירית בן עמי: המשמר החברתי.
<שרה זילברשטיין-היפש: המשרד לשוויון חברתי, מה שהיה פעם המשרד לאזרחים ותיקים.
<רוני אהרון כהן: יושב-ראש הסתדרות הגמלאים במרחב ירושלים וממלא המקום הארצי.
<רות פרמינגר: אנחנו מברכים אותך ואת חברי הכנסת על הוועדה הזאת.
<ג'ני ברודסקי: אני מנהלת המרכז לחקר הזקנה בג'וינט, מכון ברוקדייל.
רחל עזריה: אני מחיפה.
רחל עזריה: אין כמו חיפה.
רחל עזריה: אני חברת ועדת הרווחה בעירייה.
טלי פלוסקוב: רחל מאוד פעילה חברתית ומגיעה הרבה לוועדות.
רחל עזריה: אני קדנציה שלישית בשדולת הגמלאים בכנסת, תחת ניהולו של חבר הכנסת נחמן שי.
טלי פלוסקוב: כולנו יודעים שמ-1 בינואר 2016 הצלחנו להעלות קצבאות לקשישים נזקקים – אני קוראת לזה ככה.
טלי פלוסקוב: מה זה נזקקים?
טלי פלוסקוב: אלה קשישים שמקבלים גם קצבת זקנה וגם השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: כל מה שאני מעלה כאן בא מהשטח; התברר שיש לא מעט קבוצות של אנשים קשישים שלא זכו ליהנות מהתוספת הזאת והם איכשהו נשארו מאחור, וחלק מהם זה גם נכים קשישים.
טלי פלוסקוב: לפי הדוגמאות שהוצגו בפני הבנתי שהם נשארו רשומים כנכים והם מקבלים פחות ממה שמקבל היום קשיש רגיל, שמקבל קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: זה הנושא שאני מאוד רוצה לבדוק היום, לקבל תשובות, לשמוע את המקרים ולראות איך אנחנו, חברי הכנסת והכנסת, מתקנים את מצב, כי ברור שלא לכך התכוון המשורר.
טלי פלוסקוב: לא יכול להיות מצב שקשיש נכה מקבל פחות מאשר קשיש נזקק, כאשר גם הוא נזקק.
אילן גילאון: נכה שהופך לקשיש מתחיל לרוץ באולימפיאדה.
אילן גילאון: זה ידוע, מאז בייג'ין זה ככה.
טלי פלוסקוב: חברי הכנסת, אתם רוצים להציג את עמדתכם או שאתם רוצים לשמוע קודם?
אילן גילאון: נשמע את החברים.
טלי פלוסקוב: יורי דנוביץ', הנציג שמטפל בנושאים האלה של הקשישים, יציג לנו את הנושא, מה שהוא מכיר.
טלי פלוסקוב: נהיה קצת סובלניים לגבי העברית, נעזור לו.
<יורי דנוביץ': חברי הכנסת ומי שיושב פה בוועדה, בשנת 2013 הגיע חוק חדש – כאילו חדש – חוק נכים.
טלי פלוסקוב: על מה מדובר בחוק הזה?
<יורי דנוביץ': זה חוק חדש, שינויים בחוקים של נכים.
<יורי דנוביץ': פה כתוב שמתי נכה מגיע לגיל הזהב, שמגיעה לו קצבת זקנה, הוא לא מקבל קצבת נכות, הוא לא מקבל כסף לאוטו, לא מקבל כסף לניידות ורק מקבל מה שמגיע – קצבת זקנה.
<יורי דנוביץ': זה כתוב בנייר שיש בידי.
<יורי דנוביץ': כשנכה מגיע לגיל הזהב – 67, 62 – בכוח הביטוח הלאומי מבטל קצבת נכות וקובע לו קצבת זקנה, ונותנים לו דף, שאומר שעכשיו הוא זכאי לקצבת זקנה וכל התנאים לקבלת השלמת הכנסה.
<יורי דנוביץ': מקבלים שלושה דפים על הנחות: חברת חשמל, מועצות ועוד ועוד.
<יורי דנוביץ': ומה עכשיו?
<יורי דנוביץ': נבדוק איזו קצבת זקנה הוא מקבל.
<יורי דנוביץ': בסיס קצבת הזקנה הוא 1,500 שקל, פלוס תוספת נכות 300 שקל, תוספת משהו - - -
טלי פלוסקוב: זה נקרא השלמה לשיעור קצבת נכות וקצבה חודשית נוספת לנכה.
<יורי דנוביץ': כן.
<יורי דנוביץ': מה יש שם – תקרה, רצפה, חלון – הכול כתוב שם.
<יורי דנוביץ': עם השלמת הכנסה הגיעו כל התנאים, עכשיו אין השלמת הכנסה לנכה.
<יורי דנוביץ': לא כתוב שם השלמת הכנסה, אבל נותנים דף מה התנאים.
<יורי דנוביץ': רק השלמת הכנסה זה 500 שקל לזוג או 160 למי שהוא לבד, וכתוב שם רק "השלמת הכנסה".
<יורי דנוביץ': 50,000 איש לא מקבלים גרוש אחד.
<יורי דנוביץ': למה?
<יורי דנוביץ': כי אין השלמת הכנסה.
<יורי דנוביץ': אבל יש פה את כל התנאים, איך אתם נותנים את התנאים בלי השלמת הכנסה?
<יורי דנוביץ': איפה הסבל שלו?
<יורי דנוביץ': ומה יותר גרוע?
<יורי דנוביץ': הסכום שהוא מקבל דרך הביטוח הלאומי הוא פחות ממה שמקבל מי שלא עבד אפילו יום אחד, כל הזמן ישב בבית.
<יורי דנוביץ': מי שלא עבד מקבל 2,700 שקל, ואנשים יחידים מקבלים 2,000 שקל ומינוס 100 שקל בבריאות.
<יורי דנוביץ': זה עושה נזק לא רק לאחד, זה עושה נזק לכל המשפחה.
<יורי דנוביץ': בהשלמת הכנסה מגיע למשפחה, לא חשוב כמה אנשים: חצי, כפול שניים.
<יורי דנוביץ': מגיע למשפחה.
<יורי דנוביץ': מה עכשיו?
<יורי דנוביץ': הוא לא מקבל השלמת הכנסה ואישתו גם היא צריכה לקבל קצבת זקנה, גם לא משלמים.
<יורי דנוביץ': זהו.
<יורי דנוביץ': הביטוח הלאומי עושה נזק לכל המדינה.
טלי פלוסקוב: תודה, יורי.
טלי פלוסקוב: שרה, בבקשה.
טלי פלוסקוב: איזה תלונות קיבלתם?
<שרה זילברשטיין-היפש: טיפלנו כבר ב-500,000 פניות מאז הקמתנו.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להתחיל מדוגמה ואחר כך להתייחס לשלושה נושאים.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני לוקחת את הדוגמה של משה, שמקבל קצבת נכות כללית.
<שרה זילברשטיין-היפש: בגיל הפרישה הוא זכאי לקצבת זקנה של 2,300 שקל, לפי החוק הוא זכאי לקצבת זקנה לנכה בשיעור 2,650 והטבות למקבל השלמת הכנסה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אשתו של משה היא עקרת בית, לכן בגיל הפרישה הוא מקבל 700 שקל בגין תוספת תלויים.
<שרה זילברשטיין-היפש: בסך הכול: קצבת זקנה של 3,000 שקל שזה סכום קצבת הזקנה ותוספת התלויים, והוא מאבד את קצבת הנכות פלוס ההטבות.
<שרה זילברשטיין-היפש: זה הסיפור בגדול.
<שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו מדברים על זה שמי שמקבל השלמת הכנסה יקבל הנחה של 50% בתרופות לכל משק הבית שלו; מי שמקבל קצבת זקנה לנכה לא יקבל עבוד בת זוגו הנחה של 50% בתרופות, כמו השלמת הכנסה, כי יש בדיקת הכנסות.
טלי פלוסקוב: אז יש לו פגיעה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני מדברת על זה עכשיו.
<שרה זילברשטיין-היפש: דיברתי על הבסיס של העניין ואיך הדבר הזה משפיע.
<שרה זילברשטיין-היפש: פה אנחנו רואים מקרה אחד.
<שרה זילברשטיין-היפש: מי שמקבל השלמת הכנסה ובן זוגו מקבל הטבה בארנונה לדירה של עד 100 מטר – הטבה לכלל משק הבית; מקבל קצבת זקנה יקבל הטבה בארנונה לפי שטח, אבל לפי מבחני הכנסה.
<שרה זילברשטיין-היפש: ברגע שיש לאדם תלויים הוא מאבד את כל ההטבות שלו, זה החלק הגדול.
<קריאה: את כל ההטבות?
<שרה זילברשטיין-היפש: כן, לבן זוג.
<שרה זילברשטיין-היפש: יש לו עכשיו מבחני הכנסה.
<שרה זילברשטיין-היפש: שני הדברים האלה מאוד מרכזיים בנושא של קצבת נכות.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני כבר לא מדברת על ניידות ודברים אחרים שהוא לא יקבל.
<שרה זילברשטיין-היפש: הנושא הזה הוא הבסיס של הבעייתיות של כל אלה שפונים אלינו.
<שרה זילברשטיין-היפש: בישיבות הבאות אני מבקשת להתייחס לאנשים שבכלל מפסידים את השלמת ההכנסה בגלל שני שקלים או 50 שקלים, שלא פתרנו את הבעיה של המדרג.
טלי פלוסקוב: מפסידים לגמרי?
טלי פלוסקוב: אין מנגנון הדרגתי?
<שרה זילברשטיין-היפש: נביא את הבעייתיות של כל האנשים הגבוליים, שהם בעצם האנשים הכי עניים בארץ.
<שרה זילברשטיין-היפש: כל אלה שיש להם את הנכות ובסופו של דבר לא מקבלים.
<שרה זילברשטיין-היפש: אל תשכחו שמי שמקבל השלמת הכנסה המצב הכללי שלו רע.
<שרה זילברשטיין-היפש: יש לו הטבות שעוזרות.
<שרה זילברשטיין-היפש: ברגע שמקבלים נכות וזקנה מקבלים את ההטבות האלה, והמצב מאוד קשה.
<שרה זילברשטיין-היפש: בישיבות הבאות, כשנדון בכלל על כל הקטע של השלמת הכנסה, עם כל ה-200 שקל או ה-500 שקל שאנשים קיבלו יש עדיין בעיות.
<שרה זילברשטיין-היפש: אבל זה הנושא העיקרי שאני רוצה להדגיש.
טלי פלוסקוב: תודה, שרה.
טלי פלוסקוב: אני גם מקבלת את ההצעה שלך לדון בזה בישיבה הבאה.
טלי פלוסקוב: ניקח את זה כנושא.
טלי פלוסקוב: בבקשה, "כן לזקן".
<מרית לביא: אחת התלונות העיקריות שאנחנו מקבלים היא שאין הבנה שקצבת נכות כללית, לפי הביטוח הלאומי, זה בגיל העבודה וכשמגיעים לגיל הזקנה יש את הפיצוי.
<מרית לביא: אחת הבעיות היא שמי שהפך לנכה אחרי גיל 62 או 67 לא יכול לקבל ניידות.
<מרית לביא: הבעיה היום זה שירותים מיוחדים, שירותים מיוחדים מתחלף עם סיעוד, למרות שיש בעיה של הכנסות.
<מרית לביא: לפני די הרבה שנים – שבע או שמונה שנים - אנשים שקיבלו קצבת זקנה לנכה גילו שהפסידו הטבות, בעיקר בארנונה.
<מרית לביא: ואז התחילו לערבב את החוקים: חלק בתקנות הארנונה, חלק בחוק אזרחים ותיקים, יש פרשנות שונה לחוק, כל אחד מבין אחרת ואז נאלצנו - - -
אילן גילאון: איך מכפילים ברגליים ומחלקים לשניים ומבלבלים את כל האנשים.
טלי פלוסקוב: אני שמחה לשמוע היום, אולי נצליח לעשות סדר בדבר הזה.
<מרית לביא: היינו מוצפים בתביעות של אנשים, שלמרות בחוק אזרחים ותיקים היה מובן שמשווים את ההטבות של מי שמקבל זקנה עם נכות להשלמת הכנסה, העיריות לא היו מוכנות לתת את ההנחה בארנונה של ה-100% על 100 מטר בלי מבחן הכנסות.
טלי פלוסקוב: הם היו מקבלים השלמת הכנסה או לא?
טלי פלוסקוב: רק קצבת נכות.
<מרית לביא: הרעיון היה להשוות את התנאים.
<מרית לביא: מה שקרה שכל הרשויות אמרו: מי אמר שאין להם הכנסות?
<מרית לביא: בודקים רק את הנכה לא בודקים את בן הזוג.
<מרית לביא: הלכנו נגדם לתביעה ייצוגית, וחלק מהדברים שעלו זה שאולי מצאו אחד בכל העיריות שיש לו הכנסות נוספות, והם עדיין מתבצרים בעמדה שלהם לא לתת את ההנחה באופן אוטומטי.
<מרית לביא: עכשיו נפלנו על דבר חדש – פתאום החליטו לבטל את ההנחה האוטומטית של 25%.
<מרית לביא: אז נכון שזה לא למקבלי השלמת הכנסה, אבל זה אנשים שלפעמים השקל הזה - - - או להיפך, יש אנשים שלא מקבלים השלמת הכנסה כי יש להם קצבאות גבוהות, אבל להם הכנסה אחרת בכלל, ומי שמקבל השלמת הכנסה, יכול להיות שיש לו 1,000 שקל פנסיה.
<מרית לביא: זאת אומרת, לפי דעתי, צריך לעשות רישום ולעשות סדר.
טלי פלוסקוב: אנחנו לומדים את הנושא.
טלי פלוסקוב: הנושא מורכב, ואני שמחה לשמוע מכם עוד ועוד דוגמאות ובסוף, אני מקווה מאוד, שיחד עם חברי הכנסת שיהיו שותפים נבנה משהו שיפתור את הבעיות האלה.
טלי פלוסקוב: עוד מישהו עם דוגמאות?
<אברהם שרנפולסקי: הבעיה העיקרית היא שלנכים יש רק קצבת נכות ואין להם השלמת הכנסה.
<אברהם שרנפולסקי: חוץ מזה, באופן עקרוני קיימת אפשרות לעבור מקצבת נכות להשלמת הכנסה, אבל הביטוח הלאומי לא תמיד מאפשר לעשות דברים כאלה.
<אברהם שרנפולסקי: צריך לפתור את הבעיה.
<אברהם שרנפולסקי: אני רוצה להבא לכם כמה דוגמאות, כמה מקבלים קשישים נכים.
<אברהם שרנפולסקי: משפחה בשם זקס, שהוא נכה 100%; הוא מקבל, יחד עם אשתו, 4,142 שקל, ואין לו שום הטבות בהשוואה להטבות שמקבל - - -
טלי פלוסקוב: במצב הקודם הם, כזוג, היו צריכים לקבל סדר גודל של 5,000 שקל.
<אברהם שרנפולסקי: נכון.
<אברהם שרנפולסקי: משפחת גינזבורג, גם הם נכים 100%, הם מקבלים כמעט אותו סכום – 4,200 שקל.
<אברהם שרנפולסקי: זה הכול.
נחמן שי: לשני בני הזוג.
טלי פלוסקוב: מה שהוא אומר זה שאם לא היו נכים הם היו מקבלים יותר.
טלי פלוסקוב: זה לא אבסורד?
<אברהם שרנפולסקי: ב-500 שקל לפחות.
<מרית לביא: למה הם לא מקבלים השלמת הכנסה?
<מרית לביא: אולי יש פנסיה גבוהה.
טלי פלוסקוב: לא, אין להם בכלל הכנסות נוספות.
<מרית לביא: אז אין שום סיבה.
טלי פלוסקוב: רגע.
טלי פלוסקוב: אם כבר הגענו לביטוח הלאומי, מה את אומרת: מעבר ל-4,100 שהם מקבלים, הם יכולים עדיין לפנות לביטוח הלאומי לקבל השלמת הכנסה?
<עדנה ליימן: כל אדם שמקבל קצבה יכול להיבחן להשלמת הכנסה, אין שום בעיה.
<עדנה ליימן: זה לא כפל.
טלי פלוסקוב: אולי הם לא יודעים על הזכויות שלהם.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לחדד, כי זה נורא חשוב: הזוג הזה מקבל 4,200 שקל, כאשר במצב רגיל הם היו מקבלים 5,000.
<עדנה ליימן: מה זה רגיל?
טלי פלוסקוב: רגיל זה לא נכה.
טלי פלוסקוב: זה קשישים בגיל שלהם, שמקבלים קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
אילן גילאון: קצבת הזקנה יותר נמוכה.
אילן גילאון: יש אפשרות לבחור את זאת או את זאת.
טלי פלוסקוב: קצבת זקנה זה קצבת זקנה, הם מקבלים בכל מקרה.
טלי פלוסקוב: כרגע אני מדברת על הסכום הכולל.
טלי פלוסקוב: יש לי זוג נכים שהיום מקבלים קצבת זקנה ואת תוספת הנכות, שבסך הכול, לפי מה שהבנתי, זה מגיע ל-4,200.
טלי פלוסקוב: יש לי זוג אחר, שהם לא נכים, באותו גיל, זכאים לקצבת זקנה – הם מקבלים קצבת זקנה ותוספת השלמת הכנסה ובסך הכול הם מגיעים כמעט ל-5,000 שקל.
<עדנה ליימן: גם הזוג האחר יכול לתבוע השלמת הכנסה ולהשלים את ה-4,200 לסך הסכום - - -
טלי פלוסקוב: למה זה לא אוטומטי?
<עדנה ליימן: אין אוטומטי?
<עדנה ליימן: השלמת הכנסה מותנה במבחן הכנסות; השלמה לנכות לא מותנה בשום מבחן - - - כל אחד מבני הזוג יש לו פנסיה.
טלי פלוסקוב: מה שאת אומרת זה שכל הנכים שמקבלים 4,200 רשאים לפנות לביטוח הלאומי ולקבל את התוספת עד 5,000?
<עדנה ליימן: במאה אחוז.
טלי פלוסקוב: קצת התקדמנו.
<שרה זילברשטיין-היפש: לא, לא התקדמנו.
<שרה זילברשטיין-היפש: יש פה הערה מקדימה, שאנשים לא מבינים שכל דבר שהם צריכים בביטוח הלאומי הם צריכים לבקש, זה חלק ממיצוי זכויות.
טלי פלוסקוב: זו הבעיה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אגב, נכה עובר אוטומטית לקצבת זקנה, אלא אם הוא מבקש אחרת.
<שרה זילברשטיין-היפש: זו גם בעיה גדולה של הרבה מאוד נכים שלא יודעים את זה.
<שרה זילברשטיין-היפש: בנוסף לזה, דיברתי עם המועצה של המוסד לביטוח לאומי והסברתי את זה, שבמוקד תפסנו הרבה מאוד אנשים; אם במשך שלושה חודשים הם לא מודיעים שהם רוצים להישאר בקצבת נכה הם עוברים - - -
אילן גילאון: הם יכולים לבחור באחת מהשתיים.
טלי פלוסקוב: מה ברירת המחדל?
<עירית בן עמי: ברגע שמגיעים לקצבת זקנה.
<עירית בן עמי: נכה עבודה - - -
אילן גילאון: מה זה נכה עבודה?
אילן גילאון: מדברים על קצבת נכות בסיסית.
אילן גילאון: חבר'ה, בחוק מ-2006 נאמר שאפשר לבחור בקצבה הגבוהה בין השתיים.
אילן גילאון: הרי איך הביטוח הלאומי מסביר נכות?
אילן גילאון: הוא אומר: זוהי זקנה מוקדמת.
אילן גילאון: זה ההסבר של הביטוח הלאומי.
אילן גילאון: ברגע שאדם מגיע לגיל זקנה הוא יכול לבחור באחת מתוך השתיים, שהיא הגבוהה ביניהן ב-100 או 200 שקלים.
<שרה זילברשטיין-היפש: רק משפט לסיום.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להגיד שוב ושוב שהנושא של מיצוי הזכויות הוא הבעיה הבסיסית של כל החוקים ושל כל התקנות.
<שרה זילברשטיין-היפש: כאשר אדם לא יודע שלא מגיע לו – הוא חושב שאם הוא מגיע לגיל זקנה פתאום מגיעה לו קצבת זקנה; אבל לא, אם לא מבקשים לא מקבלים.
<שרה זילברשטיין-היפש: אותו דבר עם השלמת הכנסה, אותו דבר עם קצבות נכות.
<שרה זילברשטיין-היפש: אנשים שעברו שלושה חודשים ולא ידעו את זה יקבלו קצבה יותר נמוכה בגלל השטות הזאת, שאף אחד לא אומר להם.
<עירית בן עמי: אין דבר כזה.
<שרה זילברשטיין-היפש: קצבת נכות מעבודה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אל תגידי לי: אין דבר כזה.
טלי פלוסקוב: רגע, שניה.
טלי פלוסקוב: לא להפריע.
<שרה זילברשטיין-היפש: אותו דבר לגבי כל החוקים האלה, שאנחנו מדברים עליהם.
<שרה זילברשטיין-היפש: חוק היידוע, שבמשרד שלנו חוקקנו, בסופו של דבר הוא עדיין לא נכנס ל-DNA של כל משרדי הממשלה, שצריך ליידע.
<שרה זילברשטיין-היפש: אם בא עולה חדש, אז אין לו פנסיה כי רק עם בלרוס יש לנו הסכמים, ולכן מראש צריך להגיד לו שיש לו השלמת הכנסה כאופציה, כי בטוח שאין לו הכנסות.
<שרה זילברשטיין-היפש: עכשיו אנחנו עושים עבודה עם אתיופים, שלפעמים אני לא מבינה איך יכול להיות מצב שאנשים מאתיופיה לא מקבלים השלמת הכנסה, והגענו לאלפים.
<שרה זילברשטיין-היפש: יש לנו 10,000 זקנים מקרב האתיופים – יש לנו את כל השמות שלהם - ששלחנו להם מכתבים, ואנחנו מגלים שאין השלמת הכנסה.
<שרה זילברשטיין-היפש: תהרגו אותי, איך?
נחמן שי: מה זאת אומרת איך?
נחמן שי: הם לא דוברים את השפה, אף אחד לא מגיע אליהם.
טלי פלוסקוב: איך הגעתם לאותם 10,000?
<שרה זילברשטיין-היפש: יש לנו את הרישום של משרד הפנים.
<שרה זילברשטיין-היפש: לפי השמות.
<שרה זילברשטיין-היפש: סליחה שהרחבתי את הנושא - - -
טלי פלוסקוב: לא, מה שאמרת חשוב מאוד.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני חוזרת ואומרת: לגבי המוסד לביטוח לאומי, אנשים צריכים להבין שהבסיס של כל הבעייתיות היא שאנשים לא ממצים את הזכויות שלהם, כי אף אחד לא מיידע אותם, ולכן גם יש לנו כל כך הרבה עניים.
<שרה זילברשטיין-היפש: מה שאנחנו מדברים פה, כל המעברים האלה – אף אחד לא אומר להם.
טלי פלוסקוב: המטרה של הוועדה הזאת – ונתקלתי הרבה פעמים בפניות - רק בגלל שלא יודעים מה הם יכולים לקבל או מה אפשר לשפר.
טלי פלוסקוב: לכן המטרה שלנו, ושל חברי הכנסת, זה גם לחשוף את כל מה שאנחנו מדברים.
טלי פלוסקוב: ברשותכם, לפני שאנחנו ממשיכים, אני מאוד רוצה לשמוע את נציגת הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: תעשי לנו סדר.
רחל עזריה: סליחה, אולי תרשי לי באותו נושא שני משפטים.
טלי פלוסקוב: כן כן, אתן לך.
רחל עזריה: לפני הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: למה לפני?
טלי פלוסקוב: אולי היא תענה לך?
רחל עזריה: היא לא תענה לי.
רחל עזריה: אני באה עכשיו מפגישה עם פרופ' מור יוסף, מנכ"ל הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: אז רחל ואחר כך הביטוח הלאומי.
<מרית לביא: אני רק רוצה משפט אחד.
<מרית לביא: בפעם הקודמת הייתי בוועדת הרווחה, אצל מר אלאלוף, הייתי שם עם שרה, היינו שתינו לבד.
<מרית לביא: הם הוסיפו 50 מיליון לדצמבר השלמת הכנסה.
<מרית לביא: שיודיעו לכל האנשים שעשויים להיות זכאים להשלמה, שהביטוח הלאומי יוציא מכתבים.
טלי פלוסקוב: אוקיי, אז נבדוק אם זה יצא.
טלי פלוסקוב: כן רחל, בקצרה בבקשה.
רחל עזריה: בקצרה.
רחל עזריה: אני לא מדברת בשם אף אחד.
רחל עזריה: אני נכה – הייתי נכה ונשארתי נכה.
רחל עזריה: כאשר הגעתי לגיל זקנה ישר המירו את זה לקצבת זקנה וכתוצאה מכך הזכויות שלי - - -
טלי פלוסקוב: הזכויות שלך, מה?
טלי פלוסקוב: נפגעו?
נחמן שי: יכולת לבחור בקצבת - - -
רחל עזריה: לא יכולתי לבחור, זה היה לפני כל כך הרבה שנים.
נחמן שי: אבל היום אפשר לבחור במה שיותר גבוה.
רחל עזריה: מישהו ייתן לי?
רחל עזריה: איך אמר לי מנכ"ל הביטוח הלאומי?
רחל עזריה: רחל, מה שהיה היה.
רחל עזריה: אין יותר.
רחל עזריה: הלכתי לדבר אתו על הנושא של ועדות רפואיות.
רחל עזריה: מה שכן, נכה שיש לו 75% מהמוסד לביטוח לאומי מקבל הנחה במים מהרשות המקומית; אם יש לו 74% - הוא לא מקבל.
טלי פלוסקוב: עכשיו אבקש מנציגת הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: גברתי, תעשי לנו בבקשה סדר.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שתסבירי לנו: נכה - אנחנו מדברים על נכים נזקקים, אני לא מדברת על אלה שמקבלים נכות של 100% - מה הם מקבלים; מה הם לא מקבלים; מה ההבדל בין הזכויות שלהם כנכים לבין קשיש נזקק שמקבל השלמת הכנסה; איפה יכולה להיות פגיעה?
טלי פלוסקוב: גם מהניסיון שלך, של מה שאת רואה בעבודה, ואז נראה איך אנחנו מתקדמים.
<דבורה לילך בן ישעיהו: אני ממינהל הגמלאות בביטוח הלאומי.
<דבורה לילך בן ישעיהו: לגבי הטענות שנטענות פה לגבי ההטבות – אכן, לגבי קופת חולים יש פגיעה.
<דבורה לילך בן ישעיהו: גם אלינו מגיעות תלונות כאלה, שבני הזוג מאבדים הנחה בתרופות.
טלי פלוסקוב: אם הם נמצאים איפה?
<דבורה לילך בן ישעיהו: אם הם נמצאים בקצבת זקנה לנכה.
<דבורה לילך בן ישעיהו: אם בן הזוג עבר מהבטחת הכנסה לקצבת זקנה לנכה, אז בן הזוג מפסיד את ההטבה.
<דבורה לילך בן ישעיהו: עכשיו אני רוצה להסביר את הרצף.
<דבורה לילך בן ישעיהו: יש כל מיני סוגי קצבאות נכות: יש נכות מעבודה ויש קצבת נכות כללית, שזה תנאים שונים, זה כללים שונים, הטבות שונות, סכומים שונים.
<דבורה לילך בן ישעיהו: זה שונה לגמרי, אין מה להשוות בין קצבת נכות מעבודה לקצבת נכות כללית.
טלי פלוסקוב: אנחנו, כעיקרון, מדברים על כללית.
<דבורה לילך בן ישעיהו: דיברו פה גם על זה.
<דבורה לילך בן ישעיהו: לגבי קצבת נכות מהעבודה, סעיף 320 אם אני לא טועה, בחוק הביטוח הלאומי מתייחס לעניין של קצבת זקנה מול קצבת נכות מהעבודה.
<דבורה לילך בן ישעיהו: אנחנו מאפשרים בחירה למי שהגיע לגיל פרישה, מודיעים לו והוא יכול לבחור.
<שרה זילברשטיין-היפש: זה יותר גבוה, כמובן.
<דבורה לילך בן ישעיהו: לפעמים.
<דבורה לילך בן ישעיהו: לפעמים קצבת נכות מעבודה גבוהה יותר, תלוי בהכנסה שהיתה לנפגע לפני שהוא נפגע, משם נגזר גובה הקצבה.