GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בועז הירש: אני חושב שאתה צודק.
<בועז הירש: אני לא זוכר, אבל כמדומני הוא מחויב להעסיק אותם לפחות לשנה.
<בועז הירש: אני אחזור אליך עם התשובה.
<רן מלמד: אם יורשה לי להגיד מילה טובה על הפרויקט הזה.
<רן מלמד: אני הפעלתי פרויקט כזה של עסק חברתי, של לימוד יוצאי אתיופיה במפעל בירושלים, וקיבלנו תמיכה מהפרויקט הזה.
<רן מלמד: ההעסקה היא לפחות לתקופה של שנה וזה יופי של פרויקט ותודה על כך.
אלי אלאלוף: תראה כמה מחמאות אתה מקבל.
<בועז הירש: זה עוד לא הסתיים.
מיכל בירן: ואני עוד לא התחלתי.
<בועז הירש: שיתוף פעולה נוסף עם משרד הכלכלה הוא בתחום הכשרה מקצועית.
<בועז הירש: 2,950 אנשים התחילו קורסי הכשרה מקצועית של האגף להכשרה מקצועית במשרד הכלכלה.
<בועז הירש: 2,282 מתוכם הגיעו משירות התעסוקה.
<בועז הירש: לצערי אלה נתונים שאנחנו מקבלים לאחר מכן מהכשרה מקצועית ואין לי עדיין מעקב אחר נושא של מסיימים והשמות לאחר מכן מהרגע שהם עזבו את חסותנו.
<בועז הירש: נושא של מעגלי תעסוקה.
<בועז הירש: דיברנו אתך על זה אדוני היושב ראש.
<בועז הירש: זאת למעשה תכנית שאנחנו מפעילים בטיפול בהבטחת הכנסה.
<בועז הירש: זה מבוצע בתוך השירות, פרוס הרגע על פני שנה וחצי.
<בועז הירש: חלק מהפעילויות שלא מבוצעות על ידי עובדי השירות, מבוצעות על ידי מאמנים חיצוניים.
<בועז הירש: במסגרת התכנית הזאת, עברו בה כ-12 אלף אנשים בשנה וחצי האחרונות.
<בועז הירש: הפעלנו קבוצת ביקורת למדוד את האפקטיביות של התכנית ואנחנו רואים לדוגמה שבקבוצת הביקורת של אנשים עם ותק של עד שנה, 51 אחוזים מהאנשים נשארו בלשכה לעומת 31 אחוזים שהיו בתכנית ואנחנו רואים גם פער של 14 אחוזים לטובת התכנית מהזרם הנכנס בהבטחת הכנסה.
<בועז הירש: אנחנו גם רואים שמתוך כניסה לשוק התעסוקה יש עדיפות של שמונה אחוזים לטובת הפעלת התכנית.
<בועז הירש: התכנית למעשה אפשרה לנו – וזאת פעם ראשונה – לגעת בקשיים המורכבים של אנשים בהבטחת הכנסה שיושבים אצלנו לא מעט זמן.
<בועז הירש: זה כר פורה של שיתופי פעולה עם משרד הרווחה, הן ברמה הארצית, הן ברמה המוניציפאלית והן עם המוסד לביטוח לאומי.
<בועז הירש: אנחנו בעיקר רואים כאן שהתכנית מאוד אפקטיבית במגזר הערבי אבל לא רק.
<בועז הירש: שמנו כאן
<בועז הירש: לדוגמה שתי דוגמאות לסיפורי הצלחה אצל אנשים – בני זוג מאום אל פאחם שהיה אצלנו במשך שנים ואחרי סדנת מכינה וכדומה השתלב קודם הבעל ולאחר מכן האישה.
<בועז הירש: עוד תחום אתו אנחנו מתמודדים, נושא של מכורים או מכורים לעבר וכאן יש קושי מאוד לא פשוט בהכנסה לשוק העבודה וכאן א', נרקומנית לשעבר שאיבדה את כל רכושה, למעשה התקבלה בסוף לעבודה עם בעלי חיים בארגון בראשון לציון.
<בועז הירש: אלה שתי דוגמאות רק כדי להראות שהתכנית הזאת, אחד היתרונות הגדולים שלה הוא שלמעשה במקום לבוא ולהתייצב בלשכה, אנשים מגיעים עוד פעמיים בשבוע, מקבלים על זה החזר הוצאות נסיעה ומקבלים הן טיפול פרטני ברמה של מאמן והן סדנאות.
<בועז הירש: אנחנו גם מקצים לזה שוברים בהתאם לצורך אם האנשים אכן בשלב שמתאים לכך.
<בועז הירש: דוגמה לבעיה היא שהמינימום לכניסה לשובר היא עשר שנות לימוד ואנחנו מתמודדים כאן עם לא מעט אנשים שיש להם השכלה יסודית חלקית.
<בועז הירש: חלק מהניסיונות הוא שיתוף פעולה עם משרד החינוך בנושא של השלמת השכלה.
<בועז הירש: אלה המספרים של האנשים שהעברנו, רובם ככולם מהמגזר הערבי, השלמת השכלה.
<בועז הירש: אלה קורסים של תשעה חודשים ויותר ואלה מספרים היינו רוצים לראות אותם הרבה יותר גדולים וזה אחד האתגרים שלנו.
אלי אלאלוף: אלה המספרים הכלל ארציים?
<בועז הירש: שלנו.
אלי אלאלוף: לא של המגזר הערבי.
<בועז הירש: רק שלנו.
<בועז הירש: אני בטוח שבמשרד החינוך המספרים הם אחרים.
<בועז הירש: זה אחד הדברים שהיינו רוצים לראות כאן מיצוי מכיוון שלנשים עם השכלה יסודית חלקית, זה למעשה המפתח – כמובן מפתח ארוך טווח – להשתלבות בשוק העבודה.
אלי אלאלוף: נמצא כאן יושב ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת יעקב מרגי שידועה הרגישות שלו לנושאים האלה.
אלי אלאלוף: אם אני לא טועה, בפגישה הראשונה שקיימנו רק 140 אנשים קיבלו השלמת השכלה.
<בועז הירש: כאן המספר גדל פי שלוש אבל זה עדיין לא מספק.
אלי אלאלוף: זה לא מספק.
אלי אלאלוף: בכמה אפשר להגדיל?
<בועז הירש: אני לא יכול להגיד כי למשרד החינוך יש תקציבים לנושא ולא כולם ממומשים דרכנו.
<בועז הירש: יש להם את הקהל שלהם שמגיע אלינו ולא כולו דרכנו.
אלי אלאלוף: אני ממליץ ברמה ידידותית ועניינית לחבר הכנסת מרגי לקיים דיון בנושא הזה של השלמת השכלה למבוגרים.
אלי אלאלוף: זה צריך להיות יותר ויותר בכל המקומות ולא רק במסגרות בתי ספר למבוגרים.
יעקב מרגי: יש את פרויקט היל"ה.
אלי אלאלוף: זה בעיקר לצעירים.
אלי אלאלוף: אני לוקח כדוגמה את המרכזים לגיל הרך, מי שלא מנצל את הנכונות הבלתי רגילה של האימהות שמגיעות עם הילד ומרגישות שחסרה להן השלמת ההשכלה הזאת כדי לא רק לטפל טוב יותר בילד שלהן או בילדה שלהן, אלא זאת גם דחיפה ללימודים ברמות גבוהות יותר.
אלי אלאלוף: התקציב, אני יודע מידע אישי בעבר, משרד החינוך לצערי הוריד אותו בצורה דרמטית, הוריד את כל הנושא הזה של השלמת ההשכלה למבוגרים.
יעקב מרגי: אני מרים את הכפפה.
יעקב מרגי: יהיה דיון מיוחד על כך.
<בועז הירש: בשיתוף עם הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, היום זה אצל השרה גילה גמליאל, התחלנו בשנת 2013, וכל שנה בהיקף של 15-20 כיתות מלמדים עברית תעסוקתית לדורשי עבודה.
<בועז הירש: אלה בעיקר דורשות עבודה מהמגזר שאין ברשותן עברית שמאפשרת להן להיכנס לשוק העבודה.
<בועז הירש: יש לנו כאן מיצוי מלא של התקציבים.
<בועז הירש: כל תקציב שאנחנו מקבלים מהרשות מנוצל.
<בועז הירש: העלות כאן היא לא פשוטה.
<בועז הירש: היקף הקורסים נע בין 400 ל-600 שעות לדורשת עבודה.
<בועז הירש: אני לא אכנס למעוף, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים אלא אולי להראות שגם לשם אנחנו מפנים 500 דורשי עבודה במהלך השנה.
<בועז הירש: שוב, אנשים שמגיעים, היו שכירים, מקבלים דמי בטלה וחלקם מקבלים הבטחת הכנסה ואחריות תעסוקתית.
<בועז הירש: אנחנו מנסים ביחד אתם לסייע להם לפתוח דרך חדשה.
<בועז הירש: אין לנו נתונים מכיוון שאלה תהליכים מאוד ארוכי טווח.
<בועז הירש: אנחנו מפנים למעוף.
<בועז הירש: הקורס, ההכוונה, פתיחת העסק, אלה תהליכים לא פשוטים.
<בועז הירש: נקודה אחרונה ברשותך אדוני.
<בועז הירש: ליווי מפוטרים.
<בועז הירש: כאשר יש לנו מפוטרים, בעיקר בפריפריה, בעיקר של מפעלים שנכנסים לכינוס נכסים, אנחנו מנסים גישה פרו אקטיבית ולהגיע לאותם עובדים לפני שהם הופכים להיות לקוחות שלנו.
<בועז הירש: אני חושב שאנחנו אחד הגופים היחידים שלא רוצה שיהיו לו לקוחות.
<בועז הירש: אני חושב שעשינו כאן
<בועז הירש: מהלך מאוד יפה, הלשכה בשדרות עם מפוטרי נגב טקסטיל.
<בועז הירש: היה מאמץ מאוד כבד לגבי מפוטרי מגבות ערד, אתגר לא פשוט לאור צמצום מקומות העבודה בערד.
<בועז הירש: אנשים שולבו בעבודות בבאר שבע, בקריית גת ואפילו ברהט בסודה סטרים.
<בועז הירש: אנחנו מנסים, כולל גם עכשיו, להיות במגעים עם מגה אבל כרגע, כל עוד לא יודעים לאן הענייניים הולכים, אין לנו עדיין מענה.
<בועז הירש: רק להראות שאותו שינוי ארגוני עליו דיברנו בהתחלה גם מביא להגדלת תקציבים וגם ליכולת ביצוע שלהם.
<בועז הירש: שנת 2015 שירות התעסוקה למעשה הגיע לביצוע תקציבי של 91 אחוזים.
אלי אלאלוף: לעומת שנים קודמות?
<בועז הירש: בשנת 2014 עמדנו על 87 אחוזים ובשנת 2013 עמדנו על 81 אחוזים.
<בועז הירש: היחידה לאיכות השירות במשרד ראש הממשלה בודקת אותנו כמו עוד 19 גופים.
<בועז הירש: אני חושב שאנחנו למעשה גוף שנותן שירות לאנשים במצב משברי ובסך הכול לאור הנתונים של שביעות רצון כללית מגיע כאן ציון יפה לעובדי השירות.
<בועז הירש: מילה אחרונה אדוני היושב ראש.
<בועז הירש: בשנת 2016 אנחנו רוצים להשיק אתר אינטרנט.
<בועז הירש: זה אולי כלי שלפחות ישים לאוכלוסיות המוחלשות.
מיכל רוזין: היום אין אתר אינטרנט?
<בועז הירש: יש אתר אינטרנט.
<בועז הירש: הכוונה להשיק אתר אינטרנט אחד עם טכנולוגיה יותר חדשה אבל עם מגוון שירותים יותר רחב שיכלול בין היתר אפשרויות למעסיקים לחפש באופן אקטיבי דורשי עבודה שעונים על הדרישות שלהם, לדורשי עבודה לחפש מי מתאים להם מ-25 אלף המעסיקים שעובדים אתנו, לתת ייעוץ פסיכולוגי או סדנאות מקוונות.
<בועז הירש: דורש עבודה בעין יהב שצריך להגיע היום לסדנה בדימונה ורק האוטובוס עולה לו ארבעים שקלים, יוכל לעשות את זה און ליין.
<בועז הירש: אפשרות להקל על אנשים ברישום ראשוני שיתבצע מהבית.
אלי אלאלוף: ארבעים שקלים פחות 14 אחוזים.
<בועז הירש: זה מביא אותי ל-34 שקלים.
<בועז הירש: כנ"ל הקלה על אנשים ברישום ראשוני.
<בועז הירש: המטרה שלנו, השירות העיקרי שאנחנו מספקים לאנשים הוא פרונטלי, הוא מול העובד, ועם זאת אנחנו רוצים לייצר מצב בו חלק מהשירותים, חלק מהערך המוסף כמו שרואים כאן יוכל להינתן ולהנגיש את זה לאנשים גם לפני שהם מגיעים ללשכה.
אלי אלאלוף: אתה באמת גורם לי ליהנות מצד אחד ולבכות ביחד כי זה כל כך מדהים לראות את השינויים ולראות את העשייה והכיוונים החדשים.
אלי אלאלוף: שוב אני חוזר ואומר שאנחנו כאן כדי לשרת אותך בעניין הזה.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.
יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, המנכ"ל, יושב ראש מועצת שירות התעסוקה.
יעקב מרגי: קודם כל, תודה על הדיון שהוא דיון חשוב.
יעקב מרגי: השולחן הזה זכה לדיונים בנושא שירות התעסוקה עת שירות התעסוקה היה כמעט גוף מונשם.
יעקב מרגי: הגדרה מעולם הדימויים.
יעקב מרגי: אנחנו זוכרים את סכסוכי העבודה התכופים שהיו שם.
יעקב מרגי: הממשלה מצד אחד חנקה וניוונה את הגוף כפי שאמר המנכ"ל.
יעקב מרגי: אנחנו חברי הכנסת לא נתנו אמון בשירות בגלל האווירה הכוללת שהייתה והייתה גם הסוגיה הזאת שהזכרת ברמז של ויסקונסין.
אלי אלאלוף: לא הזכרתי.
אלי אלאלוף: רק אמרתי שיש מילה לועזית.
יעקב מרגי: מילה לועזית.
יעקב מרגי: היה אי אמון גדול.
יעקב מרגי: אין ספק שמה שאנחנו רואים כאן, זה תהליך חשוב שקרה וסליחה שאני מחמיא לו בפניו.
יעקב מרגי: הוא נקט בצעד.
יעקב מרגי: המנכ"ל ידע את אי האמון הגדול ששורר גם בין חברי הכנסת לבין השירות ואני זוכר שהוא בא להיפגש אתנו אחד אחד.
יעקב מרגי: אין ספק שאתה רואה את היוזמות החשובות, לא לשבת ולחכות שדורש התעסוקה יגיע אליו אלא יוזמות לחפש וליצור.
יעקב מרגי: אני חושב שצריך להמשיך בכך ולא לחכות לממשלה.
יעקב מרגי: אם אתה שואל אותי, בסוף הדיון הזה צריך לקרוא לממשלה להעצים את הגוף הזה.
יעקב מרגי: אני אומר לך בכנות, בתפיסה חברתית נלחמנו להוציא החוצה את כל האאוט סורסינג שעשה השירות והנה, השמים לא נפלו.
יעקב מרגי: צריך לפעמים להיות אמיתיים וכנים ולומר את זה כי אנחנו ניהלנו כאן דיונים צעקניים וגם כוחניים.
יעקב מרגי: אנחנו לא אוהבים הפרטות.
יעקב מרגי: אנחנו חשדנים כלפי הממסד, חשדנים כלפי האוצר אבל אם זה בסוף מביא יותר משאבים ויותר יוזמות, זאת ברכה וכולם נהנים.
יעקב מרגי: מבחינתי אני רואה בדיון הזה צפירת הרגעה.
יעקב מרגי: אנחנו כחברי כנסת ופרלמנטרים צריכים גם לדעת לפעמים לומר את האמת כי באמת הלכנו לתהליכים האלה בחשש רב ובחוסר אמון כאילו מדובר בגוף אותו הולכים להרוג.
יעקב מרגי: דווקא מתוך ההריסות קמה צורת חיים בריאה מאוד ממוקדת, היי-טקיסטית, ואני מקווה שהמגמה הזאת תימשך.
יעקב מרגי: המספרים הם קטנים וצריך להעצים את זה, אולי להעצים משאבים ולדאוג לכך שהאוצר יזרים יותר משאבים כדי להעצים את הגוף.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת מיכל רוזין.
מיכל רוזין: מרגי, אני לא מסכימה אתך.
מיכל רוזין: לרוב אנחנו מסכימים.
מיכל רוזין: דבר ראשון, וזה גם חשוב לפרוטוקול, זה נשמע איזה יופי, גידול בכמות השוברים אבל צריך לראות את זה בפרספקטיבה של מעל עשור משנת 2000.
מיכל רוזין: היה קיצוץ מ-160 מיליון שקלים להכשרות מקצועיות ובשנה שעברה המינימום, אני חושבת שהוא שישים מיליון.
מיכל רוזין: אני מבינה שהשנה היה שוב גידול ומגיעים ל-110 מיליון שקלים כאשר האוצר לא מבטיח מה יקרה בשנים הבאות.
יעקב מרגי: את מסכימה אתי שצריך לתת תקציב.
<בועז הירש: צריך לעשות הפרדה בין הכשרה מקצועית לבין שירות התעסוקה.
מיכל רוזין: יש כאן עניין בלי קשר לשיטה.
מיכל רוזין: הטענות שלי לא אליך בועז, אבל זה כן דיון שעוסק בנושא ואני חושבת שהדברים צריכים להיות על השולחן.
מיכל רוזין: יש כאן שיטה ואנחנו מכירים את השיטה.
מיכל רוזין: קודם מייבשים, מביאים את הגוף לכך שהוא יהיה על הברכיים, עד שגם אתה ואחרים אומרים – ואנחנו מכירים את השיטה הזאת – שחררו, המצב כל כך גרוע והגוף כל כך לא פועל, אז מסכימים לכל.
מיכל רוזין: אנחנו ראינו מה קרה בוויסקונסין.
מיכל רוזין: לא סתם צעקנו על כך.
מיכל רוזין: ראינו מה קרה כאשר חברות פרטיות עשו את זה.
מיכל רוזין: שוב, אני לא אומרת שבהכרח כל המדינה צריכה לספק ישירות, ואם יש דברים שנותנים יתרון לאנשים, זה בסדר שחלק מהדברים ייעשה בשוברים, אבל מה עושה אדם שאין לו עוד 7,000 שקלים להשקיע מלכתחילה ולחכות להחזר?
מיכל רוזין: אם היו משאירים לפחות חלק מהמרכזים להכשרה מקצועית, זה היה יכול להיות מענה לפחות לחלק מהאנשים שאין ביכולתם ואין באפשרותם קודם לשלם ואז לחכות להחזר.
מיכל רוזין: מבחינתי ההכשרה המקצועית הזאת היא אינטרס הישרדותי של מדינת ישראל, אם רוצים שאנשים יצאו מהעוני.
מיכל רוזין: ראינו בפרויקט ויסקונסין שבסופו של דבר עושים דלת מסתובבת על מנקה שמוצאים לה השמה כמנקה ומצבה לא השתפר.
מיכל רוזין: גם כאן נשאלת השאלה האם מדובר בהשמות לעבודה איכותית שמשפרת את רמת החיים גם של האנשים וגם של המשפחה.
מיכל רוזין: אני רוצה לדברר גם על האופן.
מיכל רוזין: מעגלי תעסוקה היא דוגמה טובה.
מיכל רוזין: אנחנו אמרנו, בסדר, אין לכם בשירות התעסוקה אנשים לעשות קוצ'ינג, צריך אותם פנימה, שמחנו בעקבות הלחץ שהיה כאן בוועדה שלא עשיתם את זה לגמרי אאוט סורסינג אלא עשיתם את זה בתוך המרכזים של שירות התעסוקה והבאתם את המנחים.
מיכל רוזין: אבל שאל חבר הכנסת מיקי רוזנטל שאלה טובה.
מיכל רוזין: אם זה יהיה מוצלח, בסדר, אתם רוצים לנסות, לא רוצים להתחייב, רוצים לראות אם זה עובד, לגיטימי.
מיכל רוזין: אם יוכח שזה מוצלח, שהשיטה עובדת, תקלטו את המנחים האלה לשירות המדינה?
אלי אלאלוף: את פספסת את הפתיח.
אלי אלאלוף: בפתיח דובר על 18 מנחים.
מיכל רוזין: אני מאוד שמחה לשמוע כי אז קיבלנו תשובה מוחלטת מרן רינדיק מאגף התקציבים שאמר בשום פנים ואופן לא.
<בועז הירש: אני אסביר.
<בועז הירש: הנושא של המאמנים כיום הוא חיצוני.
<בועז הירש: למעט הפעילות הזאת, כל שאר הפעילויות הן בתוך השירות.
<בועז הירש: אנחנו התחלנו במהלך פנימי בתוך השירות להכשיר גוף של מאמנים מתוך עובדי השירות שעומדים בקריטריונים.
<בועז הירש: זה לא מהלך של שנה ולא מהלך של שנתיים אבל הוא מתבצע.
אלי אלאלוף: המספר היה 18.
מיכל רוזין: אני מברכת על זה.
מיכל רוזין: אני לא אומרת מה המצב עכשיו אלא מה הכיוון.
מיכל רוזין: האם הוא כיוון של התנערות מאנשים או לא.
מיכל רוזין: שוב, עובד שלא עושה את עבודתו בצורה טובה, זה דבר שאני אומרת גם להסתדרות, צריך לאפשר לשחרר אותו, הציבור נמצא במקום ראשון ומי שלא יודע לעשות את העבודה שלו, צריך למצוא דרך לפתור את זה.
מיכל רוזין: מצד שני גם לא צריך לוותר על זה בקלות.
מיכל רוזין: אם חושבים שהם מוכשרים ושאפשר להכשיר אותם כך שהם יוכלו לעשות את העבודה אין האוס כחלק מההסכמה של המדינה עם ההסתדרות לצמצום העסקה קבלנית או לצמצום העסקה לא ישירה, זה צריך להיות.
מיכל רוזין: אני כן חושבת שהשמים כן נפלו.
מיכל רוזין: שוב, זה לא קשור אליך, בועז.
מיכל רוזין: יש כאן מגמת שיפור אבל כשמסתכלים בפרספקטיבה של עשור, חלה כאן פגיעה מאוד מאוד חמורה ביכולתה של המדינה לתת הכשרה מקצועית.
מיכל רוזין: כשמסתכלים על המספרים המוחלטים, בשנת 2000 היו כ-34 אלף אנשים שקיבלו הכשרה מקצועית על ידי המדינה והיום אנחנו מדברים על כ-4,000, לפי הנתונים שאני מכירה.
מיכל רוזין: שוב, הדבר הזה צריך להיות על השולחן.
מיכל רוזין: אמנם בשנה האחרונה יש כאן עלייה, אבל היא באה בהקשר יותר רחב.
מיכל רוזין: אני מברכת על המגמה, נמשיך להציק לכם כדי לראות שאתם עושים את זה כמה שיותר בהעסקה ישירה בכל מקום בו זה אפשרי יחד עם העלייה ברמת הסטנדרטים והשירות לציבור.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת לשעבר רינה פרנקל.
רינה פרנקל: אני מברכת על היום החשוב הזה, יום תעסוקה בכנסת.
רינה פרנקל: זה רק אומר עד כמה התעסוקה הוא נושא מרכזי בין נושאי המדינה.
רינה פרנקל: באמת זה הנושא החשוב ביותר כי הפרנסה היא דבר שנותן אפשרות להתפתח למדינה באופן כלכלי וכל שיפור בנושא תעסוקה הוא רק לטובת המדינה.
רינה פרנקל: תודה לבועז על המצגת הכול כך מדויקת.
רינה פרנקל: אפשר להגיד שראיתי כאן תכניות חדשות.
רינה פרנקל: אני בעצמי מהשירות ואני מכירה את השירות היטב מאז שנות ה-90.
רינה פרנקל: אני רואה עד כמה שירות התעסוקה נמצא היום במקום אחר לגמרי.
רינה פרנקל: יש המון תכניות, המון אפשרויות לאוכלוסיות המוחלשות, לכל סוגי האוכלוסייה, להתקדם ולפרוץ לעידן תעסוקה בעולם המודרני.
רינה פרנקל: אבל כמובן שתמיד יש מקום לשיפור והשיפור הזה קשור לתקציבים.
רינה פרנקל: כאן דיברו על הכשרה מקצועית ואני יודעת היטב ששוברים לא פותרים את כל הבעיות של ההכשרה אלא ההכשרה הרגילה היא חלק חשוב מהתכניות של שירות התעסוקה.
רינה פרנקל: כאן אני חושבת שמשרד האוצר חייב לשים תקציבים גם להכשרה רגילה לאלה שבאמת מעוטי יכולת מצד אחד ומצד שני יש סוגי הכשרה שלא מתאימים לשוברים כמו תעסוקת מתכת וכל מיני מקצועות שהיום חסרים בשוק וחייבים לתת מענה לפתרון הבעיה הזאת.
מיכל רוזין: כי בשוק לא מספקים את זה באופן ספונטני?
רינה פרנקל: קשה מאוד כי המקצועות האלה נעלמים.
אלי אלאלוף: אין הכשרות לכך אלא ההכשרה מתבצעת תוך כדי עבודה.
רינה פרנקל: המקצועות האלה נעלמים מהשוק ויש בעיה גדולה בתחום הזה.
רינה פרנקל: השוברים לא נותנים מענה לתחום הזה.
אלי אלאלוף: שירות התעסוקה הוא לא השירות להכשרה מקצועית.
רינה פרנקל: בהחלט, אבל הוא עדיין נותן מענה.
אלי אלאלוף: כישלון בהכשרה מקצועית הוא כישלון של משרד הכלכלה ואמרתי את זה בכל מקום ואני אחזור ואני אומר שזה המשרד הפחות מתקן את המצב.
רינה פרנקל: שירות התעסוקה מקבל כלי.
אלי אלאלוף: בבקשה, רן.
<רן מלמד: כמה הערות קטנות.
<רן מלמד: חל שיפור משמעותי בשירות התעסוקה אבל יחד עם זאת אני רוצה להעיר בכמה נקודות.
<רן מלמד: אני אתחיל דווקא מאחד הדברים האחרונים עליהם בועז דיבר והוא אתר האינטרנט.
<רן מלמד: אני מציע לכם להיכנס לאתר האינטרנט של שירות התעסוקה ולהיבהל.
<רן מלמד: למה להיבהל?
<רן מלמד: כי האתר לא מונגש על פי החוק לאנשים עם מוגבלויות, בשפה הערבית יש רק כותרות וטקסטים קטנים מאוד, על רוסית אין מה לדבר וזה כאשר חלק גדול מהאוכלוסייה אינו דובר עברית, על אמהרית למשל או שפות אחרות אין בכלל על מה לדבר.
<רן מלמד: לפני שמפתחים אתרים, צריך קודם כל לעשות את הדברים הבסיסיים ולהנגיש את האתר לאוכלוסיות.
<רן מלמד: נקודה שנייה.
<רן מלמד: אנחנו נתקלים לאחרונה בהרבה מאוד מקרים, בעיקר במגזר הבדואי אבל לא רק אלא גם באזור צפון הארץ ובפריפריה הרחוקה, באנשים שנרשמים להם סירובים והסירוב בעצם נובע מכך כי אדם לא יכול להגיע למקום עבודה שניתן לו כי אין תחבורה ציבורית ראויה לאותו מקום.
אלי אלאלוף: זה הדיון שיתקיים ב-15 בפברואר.
אלי אלאלוף: אתה מוזמן.
<רן מלמד: אני בהחלט אבוא.
<רן מלמד: יש גם הצעת חוק שלנו שמונחת בנושא הזה, אבל אני חושב שלא צריך הצעת חוק אלא פשוט צריך לתת הנחיה פנימית בשירות התעסוקה שלא לרשום סירוב בגלל בעיה של תחבורה ציבורית.
<רן מלמד: הבעיה הנוספת של חסם בירוקרטי ואני יודע שנעשו ניסיונות לעבוד מול שירות התעסוקה, זה הנושא של מבחן תעסוקה לאימהות חד הוריות שמקבלות קצבת מזונות או תשלום ממערכת המזונות של הביטוח הלאומי לצורך קבלת זכאות לדיור ציבורי.
<רן מלמד: יש היום 18 אלף אימהות חד הוריות שמקבלות מזונות מהביטוח הלאומי.
<רן מלמד: לחלק מהן יש על פי הקריטריונים של משרד השיכון זכאות לדיור ציבורי.
<רן מלמד: כדי שהן יוכלו לקבל את הזכאות, מישהו צריך לעשות להן מבחן תעסוקה.
<רן מלמד: הגוף היחידי בארץ שעושה מבחני תעסוקה, זה שירות התעסוקה.
<רן מלמד: למרות זאת, כל הניסיונות, גם של ביטוח לאומי, גם של משרד השיכון, גם שלנו, להביא למצב בו יהיה מבחן תעסוקה לאימהות שמבקשות – לא לכל ה-18 אלף, ולכן אנחנו מדברים על מספרים לא גדולות – לעשות מבחן תעסוקה כדי שאפשר יהיה באיזושהי דרך לתת להן את הזכאות לדיור ציבורי.
<רן מלמד: זה חסם בירוקרטי שצריך לפתור אותו.
<רן מלמד: אוכלוסיות מבוגרות בגילי 45 פלוס.
<רן מלמד: לא שמעתי הרבה נתונים במצגת על השמה של אנשים בני 45 ומעלה במערכת התעסוקה.
<רן מלמד: זאת רעה חולה.
<רן מלמד: אני מסכים אתך אדוני היושב ראש שקודם כל צריך להאשים בזה את משרד הכלכלה, שהאוכלוסייה הזאת מוגדרת כאוכלוסייה ייחודית, והמשרד לא עושה שום דבר כדי לקדם אותה.
<רן מלמד: לצערי הרב, מהנתונים שלי יש, לא נעשה יותר מדי גם בשירות התעסוקה ואני חושב שגם על זה צריך לתת את הדעת.
<רן מלמד: בנושא מימון הביניים של הקורסים, התשלומים עבור הקורסים, צריך לטפל בו.
<רן מלמד: הדבר האחרון.
<רן מלמד: המצגת המאוד יפה ששירות התעסוקה הציג כאן, בעצם מתחברת להמלצה שנכתבה בדוח בראשו עמד צבי אשל לפני מספר שנים.
<רן מלמד: אחת ההמלצות שלו הייתה להקים רשות לאומית לתעסוקה.
<רן מלמד: הרשות הזאת בעצם צריכה להיות שירות התעסוקה החדש.
<רן מלמד: שירות התעסוקה צריך להפוך להיות רשות שבעצם תנהל ותפקח על כל מדיניות התעסוקה במדינת ישראל ולא רק על השמות של עובדים חדשים.
<רן מלמד: אני חושב ששווה לעשות אצלך, אדוני, דיון בנושא של למה לא הוקמה רשות לאומית לתעסוקה ואיך אפשר אולי להקים אותה.
<רן מלמד: יש הצעת חוק שלנו וישבתי עם אנשי שירות התעסוקה כולל ועד העובדים כדי שיבין שהיא לא באה לפגוע בעובדים אלא לקדם אותם ולשדרג את המעמד שלהם.
<רן מלמד: אני חושב שזאת נקודה ערכית ועקרונית ששווה לדון בה.
אלי אלאלוף: מה המדיניות של האוצר היום בנושא שירות התעסוקה?
מיכל רוזין: רוב התלונות שלי הן אליכם ולא לבועז.
<אורי שיינין: אני אגיד במבט המקרו לגבי העבודה של בועז ואנשיו בשירות התעסוקה.
<אורי שיינין: בעינינו שירות התעסוקה עובר בשנים האחרונות איזשהו תהליך של פיתוח ושינוי ארגוני מאוד משמעותי שניכר הן בתוצאות בשטח, בשיעורי ההשמה, איך הציבור תופס את השירות הזה, והן ביכולת שלו להוציא תכניות אפקטיביות לשילוב בתעסוקה, להוציא אותן מהכוח אל הפועל.
<אורי שיינין: בהתאם גם התקציבים שלו והתכניות שהוא מפעיל גדלו באופן משמעותי.
<אורי שיינין: אם משווים את המצב בשנה הקרובה, בשנת 2016, למה שהיה לפני ארבע וחצי שנים, בשנים 2011-2012, אנחנו מדברים על שני גופים אחרים.
<אורי שיינין: חלק מהמדיניות הממשלתית היא הגדלת שילוב בתעסוקה והשירות ללא ספק הוא אחד הגורמים המשפיעים.
<אורי שיינין: אני חושב שמשחקן שהרלוונטיות שלו הייתה מאוד חלשה לפני כמה שנים, הוא הפך להיות לגורם מאוד משמעותי.
<אורי שיינין: אנחנו לא מופתעים מכך שגם בעוגת התקציבים החלק שלו גדל בצורה מסיבית, אם זה בנושא השוברים ואם זה בתכניות אחרות לשילוב בתעסוקה.
אלי אלאלוף: עם שיפור השירות והגדלתו, האוצר יעקוב אחרי כן ויתקצב וייתן את התשובות הנכונות?
<אורי שיינין: כרגע התקציב לשנת 2016 לא דומה למה שהיה.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שזה תהליך.
<אורי שיינין: אין גוף שיכול לצמוח ולעשות צמיחה של פי שתיים או פי שלוש.
אלי אלאלוף: אני שמח שאתה מציין את זה כי אני נתקלתי באוצר בספקות גדולים האם בכלל צריך להשקיע בשירות הזה ואני שמח שהגישה השתנתה.
אלי אלאלוף: אני חושב שאם לא ניתן לו את האופק של השנים הקרובות, הוא לא יכול לעבוד בצורה שיטתית כדי להגיע לאותו דבר.
אלי אלאלוף: זאת נקודה מאוד מרכזית ואי אפשר לקחת אותה מהיד לפה כי זה דבר שמתכננים מראש.
אלי אלאלוף: לפעמים מתכננים שנים מראש.
אלי אלאלוף: אני לא ממליץ ללמוד מה שקורה בצרפת אבל כאן לדעתי, ולאור התוצאות שראינו בדיון הזה, בחלקן ודאי ניתן לשפר ואני חושב שזה שווה שבעוד שלושה חודשים נקיים כאן דיון כדי לראות את העתיד כפי שהוא נראה על ידי כל המערכת, שילוב של כל המשרדים, כי כאן ראינו דבר מדהים שאני מאוד שמח עליו וזה שיתוף פעולה עם המשרדים השונים ועם המערכות השונות כמו ביטוח לאומי, כמו משרד הכלכלה שלא הרבה מצליחים לעבוד אתו.
אלי אלאלוף: אני שמח על הדברים האלה.
אלי אלאלוף: אולי בעוד שלושה חודשים – אני אגיד את זה בסיכום – נקיים דיון בנושא.
אלי אלאלוף: יושב ראש הרשות, משה שמעוני, בבקשה.
אלי אלאלוף: כמה זמן אתה יושב ראש?
<משה שמעוני: שבעה חודשים.
<משה שמעוני: ראשית, תודה רבה.
<משה שמעוני: אנחנו שמחים על המעורבות ועל הסיוע ואנחנו נשמח להסתייע בוועדה, אדוני יושב ראש הוועדה.
<משה שמעוני: אני חייב לציין, בהמשך למה שאמר נציג אגף התקציבים, שבשמונת החודשים האחרונים מתנהל משא ומתן אינטנסיבי מול אגף תקציבים עם בועז ואתי, עם הרבה מאוד שעות של עבודה ואין ספק שחל שינוי בגישה של אגף התקציבים, באמון שהם נותנים בשירות התעסוקה וניתן לזה גם ביטוי בתקציב הקיים החדש כאשר רק לפני שבוע בועז חתם על הסכם לתקציב לשנת 2016.
<משה שמעוני: אחת הבעיות שלנו היא גם התדמית.
<משה שמעוני: תדמית של הרבה מאוד שנים והייתה תדמית מאוד מאוד רעה.
<משה שמעוני: דיברנו על זה בועז ואני לא מעט פעמים.
<משה שמעוני: אנחנו חייבים לשנות את התדמית ולהשקיע בזה הרבה מאוד מאמץ כי באמת נעשית עבודה גדולה.
<משה שמעוני: חלק מהשינוי התקציבי שאנחנו נראה אותו בשנה הקרובה, הנוכחית, אנחנו נראה לטובת אותם מעגלי תעסוקה, הנושא של השוברים, ואם יש גופים אחרים כמו התאחדות התעשיינים שרוצים מאוד לעבוד עם שירות התעסוקה כי אנחנו היום גוף יעיל ושונה.
<משה שמעוני: אני לא רוצה חלילה להעביר ביקורת על הגוף, אבל לזה התכוונתי עת אמרתי שיש הבדל בינינו לבינם כי באמת הגוף הזה הוא גוף יעיל, אם הגוף הזה ידע להוציא לפועל את התכניות שלו במקסימום האחוזים שניתן.
<משה שמעוני: אנחנו כמובן נשמח להסתייע בכם בכל דרך, בחברי הוועדה, כמובן גם בתוספת תקציב שנשמח מאוד אם נוכל לקבל בעתיד.
יגאל גואטה: אני שמח להיות חבר בוועדה החשובה הזאת.
יגאל גואטה: יש לי רק מה ללמוד ממרגי.
יגאל גואטה: מר"ן עובדיה יוסף זכר צדיק לברכה שרוחו שורה עלינו בכל הפעילות הציבורית שלנו הנחה אותנו, ואותי גם באופן אישי, במשך השנים ללכת בהלכות צדקה כאשר מעלת הצדקה הגדולה ביותר היא לספק לאדם תעסוקה.
יגאל גואטה: זאת מעלת הצדקה הגדולה ביותר.
יגאל גואטה: כשאתה נותן לו צדקה, שזאת קבלת תמורה בחינם, אבל כשאתה נותן לו עבודה, הוא מרגיש שהוא נותן תרומה.
יגאל גואטה: אין ספק שזו המעלה הגדולה ביותר.
יגאל גואטה: לכן ככל שהמעלה של שירות התעסוקה היא גדולה מאוד, האחריות עלינו גדולה עוד יותר.
יגאל גואטה: צריך לשבח את מנכ"ל שירות התעסוקה בועז הירש ואת היושב ראש משה שמעוני שהם באמת קיבלו לידיהם שירות תעסוקה גוסס, מנוון, סכסוכי עבודה ובדרך שלהם הצליחו להרגיע קצת את המערכת.
יגאל גואטה: נדמה לי ששלשום ראיתי ב"ידיעות אחרונות" שפורסם שישראל היא במקום אחד לפני אחרון, לפני מקסיקו, בדוח העוני.
יגאל גואטה: ברור שכל הפרשנים אומרים שזה מחוסר תעסוקה.
יגאל גואטה: המנכ"ל אמר בתשובה לדבריה של חברת הכנסת לביא שתמיד אפשר יותר.
יגאל גואטה: זה נכון שתמיד אפשר יותר, אבל אנחנו צריכים להבין – ואני אומר לכם את האמת שכאשר אני מדבר על הנושא הזה, הברכיים שלו רועדות ולא בגלל שיש לי בעיה לדבר בפני ציבור אלא בגלל שהנושא הזה הוא באמת נושא כבד מאוד – שהאחריות עלינו היא רבה.
יגאל גואטה: המנכ"ל אמר שתמיד אפשר יותר, אבל צריך גם להבין שבמצב הנוכחי אי אפשר פחות.
יגאל גואטה: אי אפשר מכאן ללכת אחורה.
יגאל גואטה: אני בא מהתחום העסקי וגם מהתחום הציבורי.
יגאל גואטה: למען האמת, אני רוצה בנימה אישית לומר שאצלי בעסק אם מגיע מנכ"ל ובא אלי עם לפטופ ועם מצגות וסיפורים, אני שואל אותו למה תזרים המזומנים שלנו לא בסדר, הוא מתחיל לספר לי סיפורים, אני זורק אותו עם הלפטופ שלו מהחלון.
יגאל גואטה: כך זה עובד בתחום העסקי.
יגאל גואטה: אני חושב שצריך קצת להעתיק את הדפוס הזה לתחום הציבורי.
יגאל גואטה: אני אמנם חבר כנסת חדש, רק שבוע, אבל אחרי 15 שנים של פעילות ציבורית, וזאת הרגשה מאוד לא טובה כשאתה שואל חברי כנסת כמה שנים הם מתעסקים בנושא הזה של תעסוקה והם אומרים שדיברו על כך לפני שנה, לפני שנתיים, לפני שלוש שנים.
יגאל גואטה: אני מאוד מקווה שלפחות במשמרת שלי לא נצטרך להתכנס כאן
יגאל גואטה: בעוד שלוש שנים ולשמוע את אותם נתונים.
יגאל גואטה: צריך להתחיל לדבר אופרטיבית.
יגאל גואטה: זה יפה, זה נחמד, וכולם מדברים בסיסמאות אבל אני חושב שצריך להתחיל לעבוד קצת כמו במגזר העסקי ולדבר על צעדים אופרטיביים עם לוח זמנים ברור ולומר תוך כמה זמן אתם חושבים שהדברים האלה יכולים להיפתר.