GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נאדר אל קסאם: יישאר כאן נציג הלשכה המשפטית שלנו שישתתף בדיון.
<נאדר אל קסאם: נציבות שירות המדינה רואה חשיבות רבה בשילוב אנשים עם מוגבלות וזאת גם חובה לפי חוק שירות (מינויים), סעיף 15(א) לשלב אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה.
<נאדר אל קסאם: במהלך כל השנים שעברו נעשו מהלכים כדי לקדם שילוב אנשים עם מוגבלות ונקבעו תכניות עבודה, יצאו הנחיות ולפני כמה שנים אפילו הוקצו תקנים ייעודיים לאנשים עם מוגבלות וזאת הייתה פעם ראשונה שמשרות מסומנות היו רק לקליטת אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה.
<נאדר אל קסאם: כמובן בעקבות ההסכם של ההסתדרות עם המעסיקים ולאחר מכן החלטת הממשלה לאמץ את ההסכם גם בשירות המדינה, נקבעו יעדים.
<נאדר אל קסאם: היעד בשירות המדינה נקבע לשלושה אחוזים כאשר שלושה אחוזים מעובדי המדינה צריכים להיות אנשים עם מוגבלות.
<נאדר אל קסאם: כיום האחוז של עובדי המדינה שהם בעלי מוגבלות לפי ההגדרות בתקשי"ר עומד על 2.2 אחוזים.
<נאדר אל קסאם: מבחינת הנתונים, אנחנו לא יכולים להוציא נתונים לא כי אנחנו לא רוצים אלא מפאת צנעת הפרט.
<נאדר אל קסאם: אצלנו במערכות המחשוב בשירות המדינה אין את השדות של מי מוגבל ומי לא ומה סוג המגבלות.
<נאדר אל קסאם: אסור לנו לשמור נתונים כאלה.
<נאדר אל קסאם: לכן כל שנה, פעם בשנה, אנחנו פונים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שהיא הגורם היחידי במדינת ישראל שיכול לקחת נתונים ממספר משרדים ולעשות הקבלה.
<נאדר אל קסאם: הלמ"ס מקבלת את הנתונים משירות המדינה, מקבילה אותם עם הנתונים של ביטוח לאומי ועם משרד הביטחון/אגף השיקום, ואז היא מדווחת לנו כמה עובדי מדינה הם עובדי מדינה עם מוגבלות.
<נאדר אל קסאם: אנחנו לא יודעים מי אלה האנשים אלא יודעים רק מספר מוחלט, שאלה האנשים שיש להם מוגבלות מוכרת והם מועסקים בשירות המדינה.
<נאדר אל קסאם: כפי שאמרתי, כיום אנחנו עומדים על 2.2 אחוזים, נכון לסוף שנה שעברה.
<נאדר אל קסאם: בחודש הבא אנחנו נפנה ללמ"ס ונבקש שיתחילו להכין דוח מעודכן לעניין הנתונים.
יואב קיש: אתה יכול לקבל אותו פר משרד?
<נאדר אל קסאם: כן.
<נאדר אל קסאם: יש פר משרד, מי קיבל את המוגבלות לפני הקליטה, למי הייתה מוגבלות תוך כדי השירות.
<נאדר אל קסאם: זה דוח די מפורט.
אלי אלאלוף: זה דוח שנתי?
<נאדר אל קסאם: דוח שנתי.
אלי אלאלוף: אני אשמח שתרשמו הפצה שיטתית לוועדה.
<נאדר אל קסאם: אני חושב שאנחנו מפיצים, אבל אני אשלח לכם.
<קריאה: חייבים להעביר לפי סעיף 15(א).
<נאדר אל קסאם: מעבירים לכנסת, אבל נשלח גם לוועדה.
<נאדר אל קסאם: אין בעיה.
<נעה בן שבת: מה זאת הנכות המוכרת?
<נאדר אל קסאם: זאת השאלה.
<נאדר אל קסאם: שאלה שמתמודדים אתה גם במגזר הפרטי היא מה זה בן אדם עם מוגבלות, מה זה סוג המוגבלות ומה האחוזים של המוגבלות שמוכרים.
<נאדר אל קסאם: בהחלטת ממשלה שהייתה בעניין התקנים, נקבע שמי שיוכר כמוגבל שיכול להתמודד על משרות של אנשים עם מוגבלות, זה מי שיש לו נכות לפי פרק ט' של הביטוח הלאומי.
<נאדר אל קסאם: להגיד את האמת, אף אחד לא הבין מה זה פרק ט' של הביטוח הלאומי.
<נאדר אל קסאם: גם משרדי הממשלה לא כל כך הבינו מה זה פרק ט', מה זאת הנכות, מי מאשר.
אלי אלאלוף: נמצא כאן נציג הביטוח הלאומי?
אלי אלאלוף: אולי הם יסבירו לנו מה זה פרק ט'.
<כרמל סטינגר: פרק ט' זה פרק נכות.
<כרמל סטינגר: מנהלת אגף השיקום בביטוח הלאומי.
<כרמל סטינגר: פרק ט' הוא פרק נכות בחוק הביטוח הלאומי.
<כרמל סטינגר: בעקבות ועדת לרון נעשה שינוי בפרק נכות ויש הגדרה של מי הוא אדם שמוגדר כאדם נכה בביטוח הלאומי.
<כרמל סטינגר: ההגדרה מתייחסת לשני חלקים וההגדרות של הנציבות מתייחסות לאלה שעונים להגדרה של נכה קשה, כלומר, שנקבעו לו מעל שבעים אחוזי נכות או שנקבעו לו ארבעים אחוזי נכות בגין סעיף 33 ו-34, שהוא סעיף בגין ליקוי נפשי או פיגור שכלי.
<כרמל סטינגר: אנשים שיש להם ותק והם מקבלים קצבה.
אלי אלאלוף: יש קשר להגדרות נכות של משרד הביטחון?
<נאדר אל קסאם: לא.
<נאדר אל קסאם: זה ביטוח לאומי.
<נאדר אל קסאם: משרד הביטחון, אגף השיקום, כרגע בהחלטת ממשלה, הכיוון היה שזה רק לנכי ביטוח לאומי.
<נאדר אל קסאם: נכי צה"ל לא נכנסו להסדר וזה מכל מיני סיבות.
<נאדר אל קסאם: יש להם את החוק שלהם מבחינת שילוב בתעסוקה ולכן נכי צה"ל לא נכנסו להסדר.
<נאדר אל קסאם: המשרות האלה יועדו רק למי שהם נכים לפי חוק הביטוח הלאומי.
<נאדר אל קסאם: כמובן עם הזמן היו לנו דיונים בנציבות וגם נציגת הביטוח הלאומי השתתפה בהם ועוד נציגים של משרד הכלכלה, ודפנה יושבת כאן.
<נאדר אל קסאם: אנחנו הולכים לשנות.
<נאדר אל קסאם: כיום יש לנו הוראה חדשה שעכשיו היא בסבב חתימות בנציבות ואנחנו משנים את הגדרות הנכות ומקלים.
<נאדר אל קסאם: התקופה הזאת היא קצת בעייתית, אבל זה סבב חתימות.
אלי אלאלוף: יש תקופה לא בעייתית למדינה?
<נאדר אל קסאם: אני מאמין שתוך חודש זה יהיה.
אלי אלאלוף: אנחנו יכולים לרשום את זה?
<נאדר אל קסאם: זאת הוראת תקשי"ר.
<נאדר אל קסאם: יש נוהל איך זה עובר.
<נאדר אל קסאם: זה צריך לעבור את כל האגפים בנציבות וגם את הלשכה המשפטית.
אלי אלאלוף: תדווחו לנו כשזה יהיה סגור?
<נאדר אל קסאם: תצא הודעה.
<נאדר אל קסאם: זה יפורסם.
יואב קיש: נכי צה"ל יקבלו קטגוריה בביטוח הלאומי?
<נאדר אל קסאם: כל הדיבור היה לעניין של נכות של הביטוח הלאומי וכרגע בעקבות פניות שהיו אלינו, שהגיעו אלינו מהמשרדים, כנראה שנפתח את זה גם לנכי ביטוח לאומי וגם לנכים שמקבלים נכות מאגף השיקום.
<נאדר אל קסאם: אנחנו נגדיל אחוזים.
<נאדר אל קסאם: הכיוון לארבעים אחוזים.
יואב קיש: אתה מדבר על החוק הספציפי עליו אנחנו מדברים עכשיו?
<קריאה: הוא מדבר על משרות ייעודיות.
<נאדר אל קסאם: אנחנו נדבר עכשיו על משרות ייעודיות.
<נאדר אל קסאם: בישארה כאן הוא יכול אחר כך להבהיר.
<נאדר אל קסאם: אנחנו מדברים עכשיו על משרות ייעודיות, מי יכול לגשת למשרות האלה.
<נאדר אל קסאם: בעבר נכי צה"ל לא יכלו.
<נאדר אל קסאם: כנראה בהוראה החדשה, יכול להיות שכן נאפשר גם למי שמקבל נכות לפי אגף השיקום וגם למי שמקבל נכות לפי הביטוח הלאומי.
<נאדר אל קסאם: מביא אישור מביטוח לאומי, ארבעים אחוזים ומעלה, יקבל אישור מאגף השיקום על עשרים אחוזים ומעלה, אם אני זוכר נכון ואני מבקש לא לתפוס אותי במילה.
<כרמל סטינגר: יש כמה קטגוריות.
<נאדר אל קסאם: יש כמה.
<נאדר אל קסאם: אנחנו מרחיבים את מספר האנשים שיכולים להתמודד על המשרות.
<נאדר אל קסאם: פתחתי עם זה כי כאשר הייתה נכות של שבעים אחוזים, היה קשה למצוא מועמדים.
<נאדר אל קסאם: היינו מפרסמים משרות ואנשים בנכויות האלה, רובם לא יכולים לעבוד ואין להם כושר עבודה כך שגם אם אני מפרסם משרה, הם לא יכולים להתמודד.
<נאדר אל קסאם: כשאני מוריד את אחוזי הנכות, אני פותח את זה להיצע יותר גדול של אנשים עם מוגבלות שיכולים להתמודד על המשרות ולאייש אותן.
<נאדר אל קסאם: בגדול, זאת הסוגיה.
<נאדר אל קסאם: כאן מדובר על משרות תוספתיות.
<נאדר אל קסאם: יש לנו עוד הוראה שהוצאנו בתחילת השנה לפיה כל משרד ממשלתי שמתפנה אצלו משרה – היה עובד במשרה כלשהי והמשרה התפנתה מאחר והוא פרש לגמלאות – מכל שלוש משרות שמתפנות מהתקנים הקיימים, המשרד חייב לסמן אותן או לערבים, או לאתיופים או לאנשים עם מוגבלות.
<נאדר אל קסאם: כלומר, מההיצע הקיים אנחנו גם מסמנים משרות למטרות ייצוג הולם.
<נאדר אל קסאם: אם נלך לפי מתמטיקה פשוטה, מכל תשע משרות, אמורה להיות מסומנת משרה אחת לאנשים עם מוגבלות.
יואב קיש: זאת פרקטיקה שבאמת קורית?
<נאדר אל קסאם: זה קורה.
יואב קיש: אין סיטואציה שאחד משלושת הסגמנטים האלה לא מקבל את המשרה?
<נאדר אל קסאם: יש.
<נאדר אל קסאם: אלה דברים שאנחנו אומרים בכללי אבל יש מציאות.
<נאדר אל קסאם: אם נלך למשל על מינהל מחקר חקלאי, שם רוב העובדים הם חוקרים ומהנדסים אגרונומים.
<נאדר אל קסאם: במדינת ישראל יש מחסור וזה לא קשור לערבים או למוגבלים.
<נאדר אל קסאם: יש מחסור במדינה וברור שיהיה יותר קשה לסמן שם משרה כי יש מחסור במהנדסים במדינת ישראל.
<נאדר אל קסאם: ברור שבסוף זה מגיע למצב שקיים במדינה, אבל ברוב המשרדים שהם כלליים, מסומנת משרות ו יוצאים מכרזים ואנשים נקלטים.
אלי אלאלוף: אני מציע שכאן נעשה הפסקה, ברשותך, כי אני רוצה להתחיל בקריאת החוק.
<נאדר אל קסאם: בישארה יישאר כי אני צריך לחזור למשרד.
אלי אלאלוף: אל תיתן לעשות שביתה.
אלי אלאלוף: היועצת המשפטית שלנו, בבקשה.
<נעה בן שבת: הצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015 תיקון חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 – בסעיף 5, בהגדרה "גוף ציבורי", אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) שירות בתי הסוהר".
<נעה בן שבת: אחרי סעיף 9 יבוא: "9א.
<נעה בן שבת: ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות אצל מעסיק שהוא גוף ציבורי בלי לגרוע מהוראות סעיף 9, לעניין מעסיק כהגדרתו באותו סעיף שהוא גוף ציבורי לא יראו ייצוג הולם אלא אם כן – כאן מדובר או על שלושה אחוזים לפי ההצעה של חבר הכנסת שמולי או על חמישה אחוזים לפי ההצעה של חבר הכנסת קיש - לפחות מקרב עובדיו הם אנשים עם מוגבלות משמעותית.
<נעה בן שבת: במניין העובדים לפי סעיף קטן זה - יובא בחשבון גם משתקם המועסק בגוף הציבורי אף שלא מתקיימים לגביו יחסי עבודה.
<נעה בן שבת: לא יובאו בחשבון או עובדים של קבלן אוח אדם או קבלן שירות המועסקים אצל הגוף הציבורי.
<נעה בן שבת: מעסיק כאמור בסעיף קטן (א) ימנה ממונה תעסוקה לאנשים עם מוגבלות (להלן – הממונה).
<נעה בן שבת: הממונה ישמש כתובת לפניות העובד והמעסיק בנושא ייצוג הולם, ויהיה כפוף בעניינים הנוגעים למילוי תפקידו להנחיות מקצועיות שתקבע הנציבות.
<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהוראות לפי סעיף 9(ג)(1) - לא יאוחר מ-31 במרס בכל שנה, יגיש מעסיק כאמור בסעיף קטן (א) לשר הממונה על פעילותו ולנציבות דין וחשבון מקוון באשר לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות משמעותית בקרב עובדי הגוף הציבורי האמור.
<נעה בן שבת: דיווח המעסיק לגבי עובד כאמור בפסקה (2) להגדרה "אדם עם מוגבלות משמעותית" יתבסס על דיווחים שהעובדים מסרו מרצונם.
<נעה בן שבת: מעסיק שאינו עומד בחובת הייצוג ההולם המוטלת עליו כאמור בסעיף קטן (א), יפרט את השינוי מנתוני ההעסקה של אנשים עם מוגבלות משמעותית בשנה הקודמת והסבר לשינוי, ויצרף לדין וחשבון שהוא מגיש תכנית שנתית בנושא קידום העסקת אנשים עם מוגבלות שאושרה בידי הנהלת המעסיק וכוללת את כל אלה (בסעיף זה – תכנית לקידום העסקת אנשים עם מוגבלות), לעניין משרות פנויות:
<נעה בן שבת: מעסיק שאינו עומד בחובת הייצוג ההולם המוטלת עליו כאמור בסעיף קטן (א), יפרט את השינוי מנתוני ההעסקה של אנשים עם מוגבלות משמעותית בשנה הקודמת והסבר לשינוי, ויצרף לדין וחשבון שהוא מגיש תכנית שנתית בנושא קידום העסקת אנשים עם מוגבלות שאושרה בידי הנהלת המעסיק וכוללת את כל אלה (בסעיף זה – תכנית לקידום העסקת אנשים עם מוגבלות), לעניין משרות פנויות: ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב אנשים עם מוגבלות משמעותית, תוך פירוט היקפן מכלל המשרות שצפויות להתפנות ופירוט סוג המשרות שייועדו כאמור.
<נעה בן שבת: הוראות בדבר פנייה לאיתור מועמדים לרשימת גורמים שעיסוקם בשילוב אנשים עם מוגבלות משמעותית שתפרסם הנציבות באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: תיעוד מילוי הוראות פסקאות משנה (א) עד (ג), ובכלל זה תיעוד בדבר נימוקים לעניין בחירת מועמדים למשרות פנויות או חדשות.
<נעה בן שבת: השר הממונה על הגוף הציבורי יגיש לממשלה, למבקר המדינה, לנציבות ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון כאמור לגבי כל הגופים הציבוריים שבתחום אחריותו.
<נעה בן שבת: דוח כאמור יפרט את הייצוג של אנשים עם מוגבלות בקרב העובדים בכלל, ובקרב קבוצות עובדים לפי דרגות שכר, ובקרב קבוצות עובדים שנקלטו במקום העבודה, שקודמו בעבודה ושסיימו את העסקתם.
<נעה בן שבת: לעניין סעיף זה - "אדם עם מוגבלות משמעותית" – כל אחד מאלה: מי שרופא שהוסמך לאשר נכות לפי כל דין אישר לגביו בכתב שדרגת נכותו מגיעה לארבעים אחוזים לפחות.
<נעה בן שבת: יש כאן עוד אופציה, לדבר על פירוט הגורמים המוסמכים לאשר.
אלי אלאלוף: האם יש אנשים שרוצים להתייחס לסעיפים האלה?
<נעה בן שבת: יש כאן הרבה סעיפים.
<נעה בן שבת: למעשה הסעיף הזה כולל את כל ההסדר.
<נעה בן שבת: הסעיף אותו אנחנו קוראים עכשיו, כולל את כל ההסדר.
אלי אלאלוף: אם כן, אני מציע שנעצור כאן.
<נעה בן שבת: אם כבר קראנו עד כאן וזה כולל באמת פירוט של הרבה הוראות יחד, אולי אני אשלים את הקריאה מה שייקח לי עוד שתי דקות ואז נוכל להתייחס.
<נעה בן שבת: מי שרופא שהוסמך לאשר נכות לפי כל דין אישר לגביו בכתב שדרגת נכותו מגיעה לעשרים אחוזים לפחות והושם בעבודה במסגרת שיקם מחמת מוגבלותו לפי פרקים ה' או ט' לחוק ביטוח הלאומי, לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט-1959 (נוסח משולב), או לפי חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס-2000, או שהופנה לעבודה במסגרת שיקום מקצועי אחר שקבע השר.
<נעה בן שבת: מי שזכאי לשכר מינימום מותאם לפי סעיף 17 לחוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987.
<נעה בן שבת: את סעיף (4) אני מציעה להוריד – מדובר על משתקם – כי הבנתי שהוא גם זכאי לשכר מינימום מותאם.
<קריאה: הוא פחות מזה.
<נעה בן שבת: אם כן, צריך לכתוב את זה.
<נעה בן שבת: מי שהוא משתקם, כהגדרתו בחוק זכויות אנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים.
<נעה בן שבת: "קבלן כוח אדם" ו"קבלן שירות" – כהגדרתם בסעיף 20א לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף זה יחולו לעניין הגופים הציבוריים שלהלן בשנויים אלה: משטרת ישראל – במניין כלל העובדים לא יובא בחשבון שוטר בתפקיד מבצעי, ושיעור הייצוג ההולם מיתרת העובדים יהיה שבעה אחוזים.
<נעה בן שבת: שירות בתי הסוהר – במניין כלל העובדים לא יובא בחשבון סוהר בתפקיד מבצעי, ושיעור הייצוג ההולם מיתרת העובדים יהיה שבעה אחוזים.
<נעה בן שבת: רשות כבאות והצלה – במניין כלל העבדים לא יובא בחשבון כבאי או קצין כבאות והצלה, ושיעור הייצוג ההולם מיתרת העובדים יהיה שבעה אחוזים.
<נעה בן שבת: אגודת מגן דוד אדום – במניין כלל העובדים לא יובא בחשבון כונן או נהג אמבולנס, ושיעור הייצוג ההולם מיתרת העובדים יהיה שבעה אחוזים.
<נעה בן שבת: צבא הגנה לישראל – יראו חייל המשרת בצבא הגנה לישראל בשירות סדיר בהתאם להתחייבות לשירות קבע כעובד, אף שאין מתקיימים יחסי עבודה.
<נעה בן שבת: יובאו במניין רק חיילים שאינם בתפקיד לוחם או תומך לחימה.
<נעה בן שבת: לעניין ההגדרה "אדם עם מוגבלות משמעתית" ייקבעו התאמות בפקודות הצבא.
<נעה בן שבת: אדוני, יש כאן כמה הוראות.
<נעה בן שבת: ההוראה הראשונית קובעת מה יהיה מינימום למה שייחשב כייצוג הולם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכול להיות שיתחייב ייצוג שעולה על כך.
<נעה בן שבת: במניין העובדים, כן מביאים בחשבון גם משתקמים למרות שאין יחסי עובד-מעביד אבל לא יובאו בחשבון עובדים של קבלן כוח אדם או קבלן שירות שמועסקים אצל הגוף הציבורי כי אחרת יש חשש שכל העובדים ירוכזו אצל אותו קבלן שהוא מחוץ למסגרת העבודה.
<נעה בן שבת: יש חובה למנות ממונה תעסוקה לאנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: כל ההוראות האלה חלות אצל מעסיק, למעט המדינה.
<נעה בן שבת: על מעסיק שהוא גוף ציבורי למעט המדינה או מי שחל עליו סעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים).
<נעה בן שבת: יש חובה למסור את הדוח, כאשר בסעיף קטן (ד) יש פירוט מה צריך לכלול הדיווח לגבי הייצוג ההולם וגם הוראה שמי שאינו עומד בחובה לייצוג הולם, הוא צריך למסור תכנית שנתית לקידום העסקת אנשים עם מוגבלות שמתייחסת רק למשרות פנויות ולא משרות חדשות.
<נעה בן שבת: היא לא מחייבת הצעת משרות חדשות אלא מדברת על משרות פנויות וקובעת חובת מתן עדיפות לאנשים עם מוגבלות עם כישורים דומים, היא מחייבת גם ייעוד משרות והיא מחייבת פנייה ואיוש של אותן משרות פנויות לאותם גורמים שעוסקים בשילוב של אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: יש חובה למסור דוח.
<נעה בן שבת: סעיף (ה) הוא סעיף מאוד משמעותי.
<נעה בן שבת: הוא קובע מה ייחשב אדם עם מוגבלות משמעותית וזאת ההערה שקודם נאדר פירט לגביה, מה ייחשב כאדם עם מוגבלות משמעותית לצורך הייצוג ההולם.
<נעה בן שבת: סעיף (ו) מתייחס לגופים מסוימים.
<נעה בן שבת: בפגישה שקיימנו וגם בישיבה הקודמת הם ביקשו החרגות מסוימות לגביהם ולכן נקבעו לגביהם הוראות מותאמות.
<נעה בן שבת: קיבלתי הרבה מאוד הערות לפיהן ההוראות שנקבעו כאן לא מתאימות מבחינתם אבל זאת הייתה הכוונה של ההוראות האלה.
אלי אלאלוף: אני רואה שיש הרבה הערות.
אלי אלאלוף: נלך לפי סדר הישיבה אבל כל אחד לא יותר משתי דקות.
<הילה רענן: משרד הכלכלה.
<הילה רענן: אנחנו מבקשים לדחות את ההצבעה על הסעיף שמבקש להגדיר מהו אדם עם מוגבלות ומבקש לקבוע כי מדובר באדם שיש לו שיעורי נכות של ארבעים אחוזים או פחות.
<הילה רענן: חשוב להבהיר שאנחנו מבינים את הצורך בהגדרה, את הצורך בעמידה במכסה ולטובת המעסיקים שצריכים לדעת אם הם מקיימים את הוראות החוק.
<הילה רענן: כמובן שאנחנו בעד מתן עבודה לאנשים שהיום מתקשים להיכנס לשוק העבודה.
אלי אלאלוף: למה לדחות את ההצבעה?
<הילה רענן: הייצוג ההולם הוא כלי משפטי שהמטרה שלו היא למגר אפליה ומבקש לעזור לאנשים שיש להם יכולות דומות להשתלב בשוק העבודה אבל הם לא מצליחים בגלל דעות קדומות או בגלל אי נכונות לבצע התאמות מסוימות.
<הילה רענן: אנחנו סבורים שיכולים להיות גם אנשים עם שיעורי נכות הרבה יותר נמוכים שמתקשים להיכנס לשוק העבודה והם כרגע לא נכללים במסגרת החוק כמו למשל אנשים עם חירשות שכן עשויים לדחות אותם בגלל המוגבלות שלהם אבל כאלה ששיעורי הנכות שלהם לא מגיעים לארבעים אחוזים.
<הילה רענן: החוק הזה בעצם לא מדבר על אותם אנשים.
<הילה רענן: אנחנו מציעים ללבן את זה.
<הילה רענן: אנחנו נשמח להמשיך לדון בנושא הזה ולראות איך אנחנו מגיעים להגדרה שתהיה מקובלת על כולם.
אלי אלאלוף: ומה נרוויח בזה שבינתיים נדחה את החוק?
<הילה רענן: אנחנו נצליח לגבש הגדרה מקובלת.
אלי אלאלוף: לפי מה ששמעתי, לא תמיד שיתוף פעולה אתכם מביא להחלטות.
<הילה רענן: אני חושבת שזאת קצת מכה מתחת לחגורה.
אלי אלאלוף: אני לא מדבר על מכה מתחת לחגורה.
אלי אלאלוף: אני מדבר גלוי, על השולחן.
אלי אלאלוף: שום דבר לא מתחת לחגורה.
<הילה רענן: אני אמרתי בתחילת הישיבה שהישיבה האחרונה שאנחנו השתתפנו בה הייתה באוגוסט.
אלי אלאלוף: אתם מתחייבים לסיים את הדיון הזה במשך חודש?
<הילה רענן: בוודאי.
<הילה רענן: יש לנו אינטרס מאוד גדול להעביר את החוק הזה.
<הילה רענן: אגב, גם משרד המשפטים - - -
<נעה בן שבת: אבל מה ההערות לגופו של עניין?
<נעה בן שבת: זה לא עניין של זמנים.
<נעה בן שבת: אני פניתי אליכם ב-24 לנובמבר וקיבלתי את התשובות הבוקר.
<נעה בן שבת: זה משהו שאנחנו מנסים לקדם ולברר ולכן אולי תאמרו לנו מה נראה לכם מוגזם.
<הילה רענן: עוד אין החלטת שר ברורה בעניין הזה.
אלי אלאלוף: אין כאן עניין שקשור לשר.
<הילה רענן: לפי העמדה המקצועית, אנחנו חושבים שההגדרה הזאת היא בעייתית.
<הילה רענן: אגב, גם נציג משרד המשפטים שמתמצא בנושא הזה, לא ידע שיש היום דיון ולכן לא הגיע.
<נעה בן שבת: הוא קיבל זימון והתקלה לא הייתה כאן בוועדה.
<הילה רענן: לא אמרתי של מי התקלה.
<הילה רענן: דיברתי אתו לפני הדיון.
<הילה רענן: רגע.
<הילה רענן: זה דבר אחד, אבל יש לנו עוד.
אלי אלאלוף: לא, מה זה רגע?
אלי אלאלוף: ליושב ראש לא אומרים רגע.
<הילה רענן: סליחה.
<הילה רענן: יש לנו הערות נוספות.
<הילה רענן: אפשר להעיר את ההערות הנוספות?
<הילה רענן: לעניין חובת העובד האחראי.
<הילה רענן: יש כאן עובד אחראי וקובעים עבירת משמעת אם הוא לא עומד בהוראות החוק.
<הילה רענן: אנחנו סבורים שזאת סנקציה קשה מדי.
<נעה בן שבת: זאת הוראה של סעיף 15א.
<נעה בן שבת: עוד לא הספקנו להגיע לזה.
<הילה רענן: לעניין האחריות הפלילית.
<הילה רענן: אנחנו חושבים שיש בעייתיות באכיפה של הייצוג ההולם כי מעבר לחובה של לעמוד במכסות, צריך לראות אם מוצדק וזה יהיה מאוד מאוד קשה לאכוף את זה.
<נעה בן שבת: זה סעיף 15ב שמופיע בהמשך.
אלי אלאלוף: נגיע אליו ואז נתייחס אליו.
<הילה רענן: עד היום לא היו סנקציות על אי קיום ייצוג הולם.
יואב קיש: לכן אין ייצוג הולם, כי אין סנקציות.
<דפנה מאור: מנהלת המטה לשילוב אנשים עם מוגבלות במשרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: כמה אנשים הצלחת לשלב השנה?
<דפנה מאור: אנחנו לא מטפלים בפרט.
<דפנה מאור: אנחנו מטפלים בעידוד מעסיקים לשלב אנשים עם מוגבלות.
<דפנה מאור: אנחנו שילבנו כאלף עובדים בסיוע שלנו, בין אם זה באמצעות התאמות, בין אם זה באמצעות הנושא של מרכזי תמיכה למעסיקים.
אלי אלאלוף: אלף עובדים בשנת 2015?
<דפנה מאור: אני מוכרחה לומר משהו ואני חושבת שראוי שאולי נדבר לא בהגדרות של אחוזים.
<דפנה מאור: אדם עם מוגבלות, אנחנו מנסים לבוא ולמצוא את ההגדרה.
<דפנה מאור: אדוני, ברשותך, שני משפטים כי אני חושבת שזה יעשה את הדיון הזה יותר פרקטי כי זה מה שחשוב.
<דפנה מאור: אם אני מנסה להסתכל על אנשים עם מוגבלות, הייתי מחלקת את זה סכמטית לשתי קבוצות.
<דפנה מאור: אני חושבת שבדיון הזה אנחנו מתעלמים מקבוצה אחת מאוד מאוד גדולה.
<דפנה מאור: יש קבוצה של אנשים עם מוגבלות שאם ניתן לה התאמה מסוימת, הם יוכלו לעמוד במכרזים של שירות המדינה או במכרזים של הגופים הציבוריים ואנחנו נוכל לסייע להם בצורה כזו או אחרת והם יוכלו להשתלב בשירות הציבורי כאשר תהיה להם העדפה מתקנת.
<דפנה מאור: הבעיה הגדולה באמת היא של קבוצה מאוד גדולה של אנשים עם מוגבלות שיש להם יכולת עבודה – אני לא כל כך אוהבת את החוק, אבל אנחנו אמונים עליו – מופחתת או שכר מינימום מותאם שאומר עד כמה הם מסוגלים לעבוד ביחס לאדם אחר באותה משרה.
<דפנה מאור: אני חושבת שכל חוק שאנחנו כותבים או מציעים במסגרת הזאת, לא נותן מענה לקבוצה המאוד מאוד גדולה הזאת משום שבלי שאנחנו נייצר מהלך שלם של התמודדות שונה למשרות, שהם יוכלו בכלל לגשת או שלא באמצעות מכרזים או בדרך אחרת באופן צבוע לגמרי, רק אז הם יוכלו להשתלב.
<דפנה מאור: זאת קבוצה מאוד מאוד גדולה.
<דפנה מאור: החוק הזה לא ייתן להם מענה.
<נעה בן שבת: למה הוא לא מענה אם אדם עם מוגבלות משמעותית הוא גם מי שזכאי לשכר מינימום מותאם?
<דפנה מאור: משום שהוא עדיין צריך להתמודד במכרז.
<נעה בן שבת: אמרנו שמי שלא עומד בייצוג ההולם, צריך גם לאפשר משרות ייעודיות.
<דפנה מאור: גם למשרה ייעודית הוא צריך להתמודד.
<דפנה מאור: את מדברת על אנשים עם בעיות קוגניטיביות, את מדברת על אנשים על הרצף האוטיסטי, את מדברת על אנשים שאין להם את היכולת בכלל להתמודד בכל התהליך הזה שאנחנו מדברים בו.
<נעה בן שבת: את אומרת שבגלל החובה של הגופים הציבוריים לפעול לפי חוק חובת מכרזים, זה לא מתאפשר.
<דפנה מאור: אז בעצם אנחנו מדירים קבוצה מאוד גדולה ונוצר מצב שאנחנו מתרכזים בקבוצה יחסית קטנה שכן יכולה אולי להתמודד בכלים כאלה או אחרים וגם כן, חלקם הלא גדול, ואני חושבת שיש כאן לא מעט אנשי מקצוע שיעידו על כך, ובסופו של יום אנחנו מפסידים פעמיים.
<דפנה מאור: אנחנו גם מייצרים מצב שאנחנו מייעדים לכאורה לקבוצה מסוימת מכסות שלא נמלא, ומהצד השני לקבוצה של האנשים שצריכה הרבה מאוד עזרה, אנחנו לא נותנים מענה.
<נעה בן שבת: נניח שתהיה הצעת חוק נפרדת שתעסוק בנושא הזה של המכרז.
<נעה בן שבת: יש ל בעיה עם ההוראה הזאת של הייצוג ההולם, של חובה לתת ייצוג הולם במקומות עבודה?
<דפנה מאור: אין לי בעיה.
<נעה בן שבת: לדווח, לעשות תכנית ולקבוע משרות ייעודיות?
<דפנה מאור: אין לי בכלל בעיה עם מתן חובה לייצוג הולם ובלבד.
<דפנה מאור: הנושא של ההגדרה של מי הוא אדם עם מוגבלות היא סוגיה אחרת שאני לא נכנסת אליה כרגע.
<דפנה מאור: אנחנו בעד, אנחנו פועלים עם ההסתדרות ועם כל הגופים האחרים ליישום צו הרחבה, ואנחנו חושבים שזה נכון.
<דפנה מאור: אין דרך אחרת היום אלא להגיע לפתרון.
אלי אלאלוף: לאור הבעיות שאת העלית, למה שלא תעבירו הצעה לתיקון החוק?
<דפנה מאור: אנחנו נשמח לעשות עוד הרבה דברים.
<דפנה מאור: כמו שנאמר כאן קודם, אנחנו קיבלנו את ההודעה לפני שבוע ומאז אנחנו מנסים.
אלי אלאלוף: אני מצטער להגיד לך, זה דיון שני רק בקדנציה של שמונה חודשים שלנו.
<דפנה מאור: נכון.
אלי אלאלוף: אל תחכו לנו.
אלי אלאלוף: תתחילו לבד.
אלי אלאלוף: מה זה כאן, כיתה א'?
אלי אלאלוף: לא אמרו לי, לא העירו אותי.
אלי אלאלוף: בצורה שאת מבטאת את הכאב הזה ואת הצורך לתקן, תעשו את ההמשך שלו.
אלי אלאלוף: דהיינו, תציעו הצעת חוק.
אלי אלאלוף: אנחנו היינו מתקנים את זה.
אלי אלאלוף: למה שלא נתחשב במה שאת אומרת?
אלי אלאלוף: זה נראה כל כך הגיוני.
אלי אלאלוף: בבקשה, אל תחכו לנו ולדיון ספציפי אלא תביאו הצעות.
אלי אלאלוף: תיזמו בעצמכם.
אלי אלאלוף: אתם המשרד שדוחף יזמות.
<דפנה מאור: ברשותך אדוני, עוד משפט אחד קטן שלא קשור למה שאמרתי קודם אלא להצעה הקונקרטית הזאת.
<דפנה מאור: בכל מקרה צריך לקחת בחשבון את הנושא של תחולה הדרגתית.
<נעה בן שבת: יש את סעיף 3 בהצעה.
<נעה בן שבת: עוד לא הספקנו לקרוא את כל ההצעה.
<נעה בן שבת: יש כאן סעיף שמדבר על תחולה הדרגתית.
<ניצן אלמוג: ההסתדרות.
<ניצן אלמוג: יש לנו כמה התייחסויות להצעת החוק.
<ניצן אלמוג: אם אתם רוצים, נעבור סעיף סעיף.
<ניצן אלמוג: לגבי סעיף (ב)(1) לעניין משתקמים שמועסקים ללא יחסי עבודה.
<ניצן אלמוג: יובא בחשבון גם משתקם המועסק בגוף הציבורי אף שלא מתקיימים לגביו יחסי עבודה.
<ניצן אלמוג: משתקמים בדרך כלל מועסקים במסגרות מוגנות ולא בגופים ציבוריים כתף אל כתף עם עובדים שעובדים ביחסי עבודה מלאים.
<נעה בן שבת: ההגדרה של משתקם היא מי שמועסק בשוק העבודה.
<ניצן אלמוג: לא מתקיימים לגביו יחסי עבודה.
<ניצן אלמוג: אלה אנשים שלא מקבלים שכר אלא מקבלים גמול.
<ניצן אלמוג: לכן אנחנו מעדיפים שהתופעה הזאת לא תהיה חלק מהחוק הזה כי המשמעות היא עובדים שבאמת לא מקבלים אפילו שכר אלא גמול עבודה מאוד מאוד נמוך והם עובדים ללא זכויות סוציאלית ויחסי עבודה.
<ניצן אלמוג: אפשר אולי לעשות את זה כאיזושהי הוראת מעבר למספר חודשים אבל בטח לא באופן קבוע.
<נעה בן שבת: מהנתונים שקיבלנו, מסתבר שמדובר במספר מאוד קטן של עובדים.
<דפנה מאור: ההבדל הוא במשתקם שאת מגדירה ובמשתקם בחוק.
<דפנה מאור: המשתקם בחוק הוא רק מי שעבר אבחון של שכר מינימום מותאם.
<דפנה מאור: מי שעובר אבחון של שכר מינימום מותאם, זה רק מי שיש - - -
<ניצן אלמוג: יש יחסי עבודה אבל בסעיף הזה מצוין אף שלא מתקיימים לגביו יחסי עבודה ואנחנו לא מעוניינים שבשירות הציבורי יהיו אנשים עם מוגבלות שעובדים ללא יחסי עבודה.
<נעה בן שבת: אבל מדוע את לא מעוניינת?
<נעה בן שבת: את מדירה את האנשים האלה.
<נעה בן שבת: כל המטרה של הצעת חוק המשתקמים הייתה לאפשר העסקה של האנשים האלה כי מעסיקים אמרו שיכולת העבודה שלהם כל כך נמוכה, זה פחות מעשרים אחוזים מיכולת העבודה של עובד רגיל ולכן לא יעסיקו אותם ביחסי עבודה.
<נעה בן שבת: ף לכן קבעו להם גמול ולכן רצו לעודד את העסקתם.
<ניצן אלמוג: והם יעבדו במשרות?
<נעה בן שבת: הם יעבדו במשרות שמתאימות.
<ניצן אלמוג: ללא יחסי עבודה, ללא תנאים וללא שכר שהוא שכר מינימום.
יואב קיש: אז שלא יעבדו.
יואב קיש: אם יש מישהו שכן מציע, אז שלא יעשה בגלל שזאת לא ההסתדרות?
<ניצן אלמוג: זה לא קשור ללא הסתדרות.
<ניצן אלמוג: זאת תופעה שאנחנו מתקשים לקבל אותה והיא גם פתח לניצול של אנשים.
יואב קיש: אז צריך לטפל בניצול.
יואב קיש: בואו נטפל בניצול ואם היית אומרת את זה, הייתי מסכים אתך.
<ניצן אלמוג: האנשים האלה, אם יכולת העבודה שלהם מאפשרת עבודה בגוף ציבורי, יתכן מאוד שהם כן יכולים לעבור לעבודה בשכר מינימום מותאם ולא כמשתקמים.
<ניצן אלמוג: הערה שנייה לגבי ההגדרה של הממונה על תעסוקת אנשים עם מוגבלות.
<ניצן אלמוג: אנחנו חושבים שכל תתי הסעיפים (א) עד (ד) צריכים להיות חלק מהחובות הכלליות של הממונה, בתוך סעיף 9א(ג) כחלק מההיערכות מראש ולא כאיזשהו הסבר מדוע לא עמדו ביעדים בדיעבד.
<ניצן אלמוג: זאת אומרת, כל סמכויות הממונה שמופיעות בסעיף (ד) יהיו בתוך סעיף (ג).
<ניצן אלמוג: זאת אומרת, העניין של הכנת תכנית עבודה מראש.
<נעה בן שבת: למה את חושבת שאלה תפקידי הממונה?
<נעה בן שבת: הממונה ב-(ג) הוא כתובת לפניות העובד והמעסיק.
<נעה בן שבת: בסעיף (ד) יש את חובות המעסיק וזה לא קשור לממונה.
<ניצן אלמוג: אבל הממונה הוא גם זה שאמור להכין את תכנית העבודה של המעסיק לתעסוקה.
איציק שמולי: כן, אבל האחריות בחוק היא לא על הממונה.
איציק שמולי: האחריות היא על המעסיק.
<ניצן אלמוג: בסדר, אבל המעסיק צריך למנות אדם מסוים שיכתוב את תכנית העבודה.
<ניצן אלמוג: זאת ההצעה שלנו.
<ניצן אלמוג: שיהיה אדם שיהיה אחראי לכתיבת תכנית העבודה של אותו גוף ויארגן אותה בצורה שתגדיר יעדים, מטרות, שלבי עבודה, על מנת שאחרי שלא הגענו לייצוג ההולם ניתן הסברים מדוע זה כך אלא כדי שבאמת העבודה תהיה כמו שצריך.
יואב קיש: את אומרת שילוב בין שני תפקידים שמוגדרים כאן בנפרד, שיהיו תחת מישהו אחד.