GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני סורקיס: לכן אני אומר לך שבערים מסודרות, הביקורת שנעשית שם היא בין אחת לחודש לבין אחת לחודשיים.
מיכל בירן: אני חושבת שביקשתי בקשה ממש ממש פשוטה.
מיכל בירן: למחר.
מיכל בירן: שוב, יש זמן, לא להיום.
מיכל בירן: אני רוצה לדעת מה התכנית שלכם, כל כמה זמן ייבדק בית עסק.
מיכל בירן: אם אתם מגדילים את מספר המפקחים, כמה זה יעלה.
מיכל בירן: נשמע לי ממש בייסיק שבבייסיק.
אלי אלאלוף: אם אתם מסוגלים לתת מחר נתונים.
מיכל בירן: אני בטוחה שיש לכם אותם כי ודאי לא הייתם נכנסים להצעת החוק הזאת בלי לעשות את החישובים האלה.
אלי אלאלוף: אני לא מכיר חוק שאין לו לקונה.
מיכל בירן: אבל זה בייס.
מיכל בירן: זאת לא לקונה.
מיכל בירן: אני שואלת כמה זה עולה ואיך יהיה הפיקוח במערך חדש שמקימים.
אלי אלאלוף: אני לא בטוח שאני יכול לבקש את זה למחר.
אלי אלאלוף: יהיו לנו עוד דיונים בהמשך ואני אשמח לשמוע על תכנית העבודה הצפויה של התאגיד אבל לדעתי אנחנו עוד רחוקים מזה.
<נעה בן שבת: 242.
<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי במפעל בעד פיקוח וטרינרי במפעל, ישלם יצרן של מוצר מזון לתאגיד, אגרה חודשית בסכום השווה למכפלת הסכום הבסיסי בהיקף ההעסקה של הרופאים הווטרינרים המוסמכים הנדרשים כפי שהורה מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 220.
<נעה בן שבת: הייתה אלה אחת.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על יצרן של מוצר מזון.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים על המשחטות.
<אפרת אביאני: רק לפי החוק הזה.
<נעה בן שבת: האם אנחנו הולכים על היקף ההעסקה הנדרש או היקף ההעסקה בפועל באותו מפעל?
<שי סומך: הנדרש.
אלי אלאלוף: למה כפול?
<נעה בן שבת: זאת מכפלה.
<נעה בן שבת: זה פרופורציונלי.
<אבי שפירא: בעצם העובדה שנוקבים בסכום מצד אחד - - -
אלי אלאלוף: לא בסכום.
אלי אלאלוף: באחוזים.
<אבי שפירא: בסעיף 241 יש סכום וקושרים את זה בקשר ישיר היקף ההעסקה, יוצרים קשר ישיר בין אותה אגרה לבין עלות העסקתו של הגורם המפקח במפעל.
<אבי שפירא: זה בפני עצמו יוצר איזושהי מגבלה.
אלי אלאלוף: נתנו לזה הסבר בסעיף הקודם, סכום של 34 אלף שקלים.
אלי אלאלוף: חברים, יש גבול.
אלי אלאלוף: נתנו הסבר.
אלי אלאלוף: אתה יכול להרוויח יותר ואני מאחל לך את זה.
אלי אלאלוף: לא מתייחסים לזה.
<שי בירן: אני רק רוצה להגיד שבהקשר הזה כבר יש הצעה לנוסח פשרה שעלה בדיונים.
<אפרת אביאני: זה הוקרא.
אלי אלאלוף: יש לכם פשרה שאני לא יודע עליה?
<נעה בן שבת: הפשרה היא זה שיהיה סכום בסיסי.
<שי בירן: אני מדבר על הטבלה לפי שעות.
<משה רפאלוביץ: זה לא מופיע כאן.
<משה רפאלוביץ: מה דובר, לא מופיע כאן.
<שי בירן: אבל מאחר שלא הגענו להסכמות בכל הנושאים, אני רק אומר שיש בנושא הזה בסיס להסכמה שתדע לפתור אותו.
אלי אלאלוף: אם תגיעו להסכמה או לפשרות, תעדכנו אותי כי אני לא מעביר דברים.
<שי בירן: ודאי.
<שי בירן: עוד לא הגענו.
אלי אלאלוף: רק שתדעו שאין לנו הרבה זמן.
אלי אלאלוף: כל מה שאתם רוצים שיעבור, זה עד יום חמישי.
<נעה בן שבת: 243.
<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי בשווקים בעל היתר הפעלה או יבואן של מוצרי בשר ישלם לתאגיד, בעד פיקוח וטרינרי בשווקים, אגרה חודשית בסכום של 0.08 שקלים חדשים בעד כל קילוגרם של מוצר בשר המשווק מהמפעל או המיובא, לפי העניין.
אלי אלאלוף: הסכום הזה דומה למה שהיה בעבר?
<אפרת אביאני: נעזרנו במשרד ראש הממשלה שריכז את העבודה הזאת בנושא.
<קריאה: זה עשרים אחוזים פחות מהסכום היום.
אלי אלאלוף: ביחידה הכלכלית?
<אפרת אביאני: יש היום בחקיקה של משרד החקלאות של עשר אגורות לקילו.
<אפרת אביאני: אני לא יודעת להגיד לך מה קיים בחקיקה של הרשויות המקומיות.
<אפרת אביאני: כמו שנאמר כאן, יש ערבוביה של אגרות ובעצם ההוראה הזאת באה לעשות סדר.
<אפרת אביאני: נערך כאן תחשיב שרוכז על ידי משרד ראש הממשלה והגיעו לסכום הזה.
אלי אלאלוף: הסכום הזה יחייב את הרשויות המקומיות שימשיכו להפעיל את השירות.
אלי אלאלוף: זה לא יהיה מחיר לרשות ומחיר לתאגיד.
<שלמה דולברג: אני רוצה לתקן משהו שאמרתי.
<שלמה דולברג: הסכום הזה מחייב בגבייה.
<שלמה דולברג: לנו יעבירו את ה-34 אלף בהם דובר בסעיף הקודם.
אלי אלאלוף: הקשבת למה שאמר נציג השלטון המקומי?
<נעה בן שבת: האגרה המשולמת היא בחישוב חודשי.
אלי אלאלוף: מקובל עליכם?
אלי אלאלוף: אנחנו מקבלים החלטה על סמך הבנה או על סמך העייפות?
<שי סומך: אני חושב ששלמה דולברג הבהיר את המצב הקיים.
<שי סומך: אני חושב שהוא תיאר את המצב בנוסח הקיים.
<שי סומך: בנוסח הקיים, מה שיקרה זה שאם ברשות מקומית מסוימת נניח יועסקו שני רופאים וטרינרים, זה יהיה התקן, האגרה שתינתן לרשות המקומית היא 34 אלף שקלים לחודש כפול שניים.
<משה רפאלוביץ: זה מופיע בסעיף 247.
<שי סומך: הוא פשוט תיאר את המצב הקיים, אם הבנתי נכון את מה שהוא אומר.
מיכל בירן: ירדנו מנקיבת הסכום?
<שי סומך: הנוסח כבר לא נוקב במונח עלות העסקה.
<שי סומך: הוא קורא לזה הסכום הבסיסי.
<שי סומך: ברור שהסכום הבסיסי גם נגזר מעלות העסקה.
מיכל בירן: אם מדינת ישראל תחליט למשל שהיא מעלה את ההפרשות לפנסיה ל-25 אחוזים, זה ינוע.
<שי סומך: הסכום יתוקן.
מיכל בירן: אתה לא יכול לנקוב בסכום.
<שי סומך: אם העלות תעלה, הסכום יתוקן.
<שי סומך: לשרים יש סמכות לתקן.
<אבשלום דולב: בסעיף 243(א) כתוב 0.08 שקלים חדשים בעד כל קילוגרם של מוצר בשר המשווק מהמפעל.
<אבשלום דולב: ובכן, אנחנו משווקים גם לייצוא ואני מבין שבייצוא, על זה לא גובים.
<אבשלום דולב: זאת אומרת שלדעתי כדאי לתקן ולומר המשווק בישראל מהמפעל כי מה שהולך לייצוא, אין עליו בדיקות משנה.
<אפרת אביאני: מדברים על פיקוח וטרינרי בשווקים.
<אפרת אביאני: מוצרים שמיוצאים לא מגיעים לשווקים.
<אבשלום דולב: לא מטפלים בהם והם לא מגיעים לשווקים.
אלי אלאלוף: הוא צודק?
<אפרת אביאני: צודק.
<שי סומך: אנחנו נשקול את זה.
<שי סומך: אני לא בטוח שיש הסכמה בין-משרדית.
<אלי גורדון: נבקש לבדוק את הסוגיה הזאת.
<אלי גורדון: נבדוק קודם כל את החישובים ובמידה והחישובים לקחו בחשבון גם את כל התוצרת, לרבות תוצרת שמיוצאת, נצטרך לעשות איזשהו חישוב מחדש.
מיכל בירן: אתה מדבר על החישוב של ה-0.08 שקלים חדשים.
<אלי גורדון: אכן.
מיכל בירן: אני מודה שבאמת זה נראה קצת שרירותי.
אלי אלאלוף: במסמך כזה, תאמיני לי שהם השקיעו כמה שעות טובות, אם לא כמה ימים.
מיכל בירן: אני רק רוצה לשקול.
אלי אלאלוף: אין כל תפקיד לתאגיד במפעל שמייצא?
<אלי גורדון: בוודאי שיש.
אלי אלאלוף: איך אתם רוצים לשלם למפקחים האלה?
<קריאה: זה הפיקוח המפעלי.
<נדב גלאון: אני רוצה לציין גם למען הפרוטוקול וגם למען ההבהרה.
<נדב גלאון: אנחנו מרחיבים את בסיס הגבייה.
<נדב גלאון: יגבו גם מהבשר המיובא וגם מבשר הכבש והבקר שהיום הוא פטור כי הוא מיוצר במקומות אחרים.
<נדב גלאון: כל אלה, גם ייגבה מהם וגם ייכנסו למעגל הפיקוח המסודר שהיום לא קיים.
<נעה בן שבת: מוצרים שמיוצרים אך ורק לייצוא ונקבעו לגביהם פטורים, האם יש מערכת הבטחת איכות?
<נעה בן שבת: האם גם בהם נמצא המפקח הווטרינרי?
<אלי גורדון: אני רוצה להזכיר שבתת-סימן שדן בסוגיה של ייצוא, החרגנו את הסימן הזה ממזון מן החי ומתוצרת חקלאית טרייה.
אלי אלאלוף: השארנו את הנקודה הזאת של הגבייה פר קילוגרם בשר שמיוצר במפעל.
<נעה בן שבת: השר בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לשנות את סכום האגרה בעד כל קילוגרם של מוצר בשר בשים לב להיקף הפיקוח הנדרש כפי שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 224, למשקל הבשר המיוצר או המיובא, ולעלות ההעסקה של רופא וטרינר מוסמך ולעלות התקורה הכרוכה בעסקה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על משקל המיוצר או מיובא.
<נעה בן שבת: איך שוקלים את כל הדבר הזה באופן כולל?
<נעה בן שבת: אלה אמורים להיות נתונים כוללים לכל המשק או לכל מה שמיוצר לישראל?
<ינון יוני: על בסיס משלוח.
<נעה בן שבת: לגבי האפשרות לשנות את סכום האגרה, אתם מביאים בחשבון את המשקל הכולל של כל המוצרים בישראל המשווקים בישראל ולפי זה אתם גוזרים את סכום האגרה?
<נעה בן שבת: במקרה שיידרש שינוי האגרה.
<אפרת אביאני: רון אייפר ממשרד ראש הממשלה שלא נמצא כאן, הוא עשה את התחשיב.
<אפרת אביאני: נבקש ממנו לבוא מחר להסביר איך הוא עשה את התחשיב ואיך ניתן לעדכן.
<ינון יוני: נראה אם הוא יכול לבוא עכשיו.
<ינון יוני: אני אנסה בכל זאת להתייחס.
<ינון יוני: הכוונה הייתה שאם תיאורטית ישתנה מצב העסקים שתורמים את אותה אגרה, כמות הבשר המיובאת או כמות הדגים המיובאים תפחת באופן משמעותי, דבר העלול להשפיע על הפיקוח החוץ מפעלי.
<ינון יוני: לכן יהיה בלאנס באגרה לצורך העניין, או להפך, להוריד את האגרה.
יעל גרמן: לגבי השאלה שלך שכתבת בסוגריים, האם לא נוצר מימון של עלות ההעסקה במפעל באמצעות האגרה בעד הפיקוח בשווקים.
<נעה בן שבת: השאלה היא האם אחת מהאגרות מחושבת בנפרד כדי לא ליצור מימון צולב של שתי הפעולות האלה.
<אפרת אביאני: אני יכולה לומר בשם נציגי משרד האוצר שלא נמצאים כאן, שלהם היה חשש שאנחנו, כולנו, כל משרדי הממשלה שותפים לו, שהתאגיד לא יהפוך להיות גוף מנופח שאחר כך משמר לעצמו מנגנונים.
<אפרת אביאני: התחשיבים כאן היו מאוד מאוד זהירים.
<אפרת אביאני: אם נצליח להביא לכאן את רון, הוא יוכל להסביר איך הוא נתן מענה גם לסוגיה הזאת.
יעל גרמן: אם כן, התשובה לשאלה היא לא?
<אפרת אביאני: אנחנו בודקים אם הוא יכול להגיע לכאן כדי להסביר גם את התחשיב שהוא עשה וגם את השאלה הספציפית הזאת.
<אפרת אביאני: הוא עשה את התחשיבים גם בסוגיה של האגרה הזאת וגם בסוגיה של האגרה השנייה.
<שי סומך: צריך לומר שהרשויות המקומיות לא יהיו במפעלים ולכן לא יכול להיות סבסוד צולב עת מדובר ברשויות מקומיות.
<שי סומך: בתאגיד לעומת זאת, התקורה היא אותה תקורה בסופו של דבר.
<שי סומך: בסופו של דבר החישוב הוא חישוב, לפי מיטב ידיעתי, של עלות ההעסקה פלוס התקורה בתאגיד וחלק ממנה ימומן באמצעות האגרה שבשווקים וחלק באמצעות האגרה המפעלית אבל התקורה היא אותה תקורה.
<שי סומך: אם יש מנכ"ל, המנכ"ל הוא גם לשווקים וגם למפעלים.
<שי סומך: כך נעשה החישוב.
<נעה בן שבת: יכול להיות שתהיה תקורה שונה לרשות מקומית ולתאגיד?
<שי סומך: ממש לא רצינו להגיע לזה.
<שי סומך: זה אותו סכום גם לרשויות המקומיות וגם לתאגיד.
יעל גרמן: מה יקרה אם התאגיד לא יוכל להחזיק את עצמו?
יעל גרמן: אם ייווצרו בו גירעונות?
<שי סומך: יש אפשרות להגדיל את האגרה.
<קריאה: הוא יבקש הלוואה מהרשויות המקומיות כמו שאת שילמת.
<שי סומך: השרים יכולים להגדיל את האגרה.
<נעה בן שבת: 244.
<נעה בן שבת: מועד תשלום האגרות אגרות לפי תת-סימן זה ישולמו לא יאוחר מתום 14 ימים לאחר תום החודש שבעדו משולמת האגרה.
<נעה בן שבת: מוצע כאן לאחד את סעיפים 245 ו-246.
<נעה בן שבת: 245.
<נעה בן שבת: גביית האגרות התאגיד יגבה את האגרות לפי תת-סימן זה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הגבייה נעשית על ידי התאגיד.
<נעה בן שבת: על אף הוראת סעיף קטן (א), רשאי שר האוצר בהתייעצות עם השר ועם שר החקלאות ופיתוח הכפר, להורות בצו שהאגרות ייגבו בידי משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: על גביית אגרות לפי תת-סימן זה, למעט אגרות שייגבו בידי משרד הבריאות לפי סעיף קטן (ב), יחול חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995.
<נעה בן שבת: השאלה היא מה קורה אם הגבייה היא על ידי משרד הבריאות היא לא לפי חוק המרכז לגביית קנסות והוצאות ולכן השאלה היא איך הם גובים, מה הם עושים עם הכסף ואיך הם מחלקים אותו.
<נעה בן שבת: לפעמים כאשר יש פיקוח אצל הרשויות המקומיות, הכספים נגבים על ידי משרד הבריאות ומועברים לרשויות המקומיות.
<שי סומך: יש הוראה כללית בחוק הזה שגביית הכספים תיעשה לפי פקודת המסים (גבייה) וההוראה הזאת חלה גם על משרד הבריאות.
<שי סומך: יחד עם זאת, לא רצינו להכליל את החוק הזה על תאגיד שהוא תאגיד סטטוטורי ולכן החלנו רק את חוק המרכז לגביית קנסות ואגרות.
<שי סומך: פקודת המסים (גבייה) מתאימה לגבייה בידי המדינה ופחות מתאימה לגבייה בידי תאגיד.
<נעה בן שבת: משרד הבריאות באמת ישתמש בסמכויות שלו לפי פקודת המסים (גבייה)?
<נעה בן שבת: לא צריך לכתוב את זה?
<שי סומך: הכוונה היא שגביית האגרה תהיה פשוטה.
<שי סומך: אי אפשר בכלל יהיה להוציא תעודה וטרינרית בלי שהאגרות נגבות כדי שיהיו כמה שפחות עלויות של גבייה.
<שי סומך: במקרים מאוד נדירים, אני מאמין שיהיה מפעל שחלילה יפשוט את הרגל או משהו כזה ואז יכול להיות שיהיו מעט חובות.
<שי סומך: במקרה כזה הגבייה תהיה לפי פקודת המסים (גבייה).
<נעה בן שבת: המועד של 14 ימים מתום החודש עבורו משולמות האגרות, זה דבר שבאמת מפעלים יכולים לעמוד בו?
<שי סומך: לא קיבלנו הערות על כך.
אלי אלאלוף: אם הם יכולים לשלם מע"מ וביטוח לאומי, יוסיפו עוד שקל גם לזה.
<מירה סלומון: בהמשך לדברים שנאמרו על ידי שי ממשרד המשפטים, סעיף 330(ה) לחוק קובע ש"על גביית אגרות לפי פרק זה למעט גבייה כאמור בסעיף 222(א) תחול פקודת המסים (גבייה)".
<מירה סלומון: כלומר, יש סעיף אחד ספציפי בו פקודת המסים (גבייה) לא חלה.
אלי אלאלוף: זה דורש תיקון?
<אפרת אביאני: אולי בהפניה.
<שי סומך: ההפניה.
<אפרת אביאני: ההפניה בסעיף שעורכת הדין סלומון הקריאה היא לא נכונה.
<נעה בן שבת: איזה סעיף זה?
<מירה סלומון: 330(ה).
<נעה בן שבת: 247.
<נעה בן שבת: הקצאת אגרת פיקוח בשווקים לרשויות מקומיות התאגיד יעביר לרשויות המקומיות המעסיקות רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים כאמור בסעיף 223, תשלום בסכום השווה למכפלה של סכום האגרה הבסיסי במספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים המועסקים באותה רשות.
<נעה בן שבת: מספר הרופאים הווטרינרים שיובא בחשבון לצורך סעיף קטן (א), לא יעלה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים שנדרש להעסיקם לפי היקף הפיקוח שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 224.
<שי בירן: הסעיף הזה מדגים בדיוק את הבעיה שהערנו בסעיפים 243 ו-242 לגבי האגרות.
<שי בירן: שימו לב שמה שנוצר כאן זה שבחודש שבו הרשות המקומית המשיכה לבצע את הפעילות והעסיקה את הווטרינרים בשעות נוספות רבות, בשעות לא שגרתיות, כדי לעמוד בעומסים, היא יכולה להיקלע להפסד כי את השיפוי שהיא מקבלת, היא מקבלת לפי סכום שקלי שנקבע מראש, לא מייצג את הוותק של העובדים שלה, את הזכויות של העובדים שלה, לא את היקף ההעסקה באותו חודש וזה עשוי להביא אותה להפסד, וזה דבר שמר דולברג – שלא נמצא כרגע – התריע עליו קודם.
<שי בירן: אני רוצה לומר שזה בדיוק הדבר מפניו הזהרנו ברעיון הזה של לקבוע סכום קבוע מראש ולהכפיל אותו בכמות תקנים ולא ליצור מדד קצת יותר אינטליגנטי לכמות העבודה הנדרשת למפעל מסוים, לתהליכי ייצור מסוימים שמצריכים יותר שעות פיקוח, שעות פיקוח בלילה וכולי.
<שי בירן: קיים המודל של מועצת ענף הלול שכבר עושה את זה והוא אכן עושה את זה אחרת.
<שי בירן: הוא עושה את זה לפי שעות פיקוח מסוגים שונים.
<שי בירן: יש בזה יותר הגיון.
אלי אלאלוף: הוא לא גירעוני?
<שי בירן: למיטב ידיעתי הוא לא גירעוני, אבל.
אלי אלאלוף: הוא גם אימץ את המודל הזה.
<שי בירן: לא את המודל הזה.
<שי בירן: את המודל שהוא פר שעות פיקוח.
אלי אלאלוף: הוא מוכן להיכנס מידית ת"פ של התאגיד.
מיכל בירן: אבל זה לא סותר.
מיכל בירן: להגיד שיש סכום מוגבל שהתאגיד צריך לכסות את עצמו, אין בזה סתירה להגיד שיש איזשהו מדד שהוא פר שעות פיקוח.
מיכל בירן: גם דעתי לא נוחה.
מיכל בירן: אמנם סכום האגרה הבסיסי יותר טוב ממה שהיה קודם, אבל למה לא לעשות את זה?
<שי בירן: זה גם יוצר בעיה ספציפית.
<שי בירן: בא מרכז השלטון המקומי וכבר הסביר את הסיבות שלו למה הוא רוצה להשאיר את ההחלטה לרשות.
<שי בירן: מה המצב שאנחנו יוצרים כאן?
<שי בירן: לרשויות בהדרגה יהיה תמריץ להעביר את זה מהן כי זה עשוי להפוך להיות הפסדי.
<שי בירן: הן מקבלות סכום קבוע פר תקנים ללא קשר לכמות העבודה שנדרשת בפועל, מפסידות, מעבירות את זה לתאגיד והתאגיד יגלגל את ההפסדים על המדינה דבר שהרשות לא יכולה לעשות.
<שי בירן: זה דבר שצריך מאוד להיזהר ממנו.
אלי אלאלוף: נציג משרד הפנים יגיד לנו כמה רשויות אין להן שירות וטרינרי אמיתי.
<נדב גלאון: אנחנו יודעים.
<נדב גלאון: דוח מבקר המדינה דיבר על זה.
אלי אלאלוף: אני אשמח שתעיינו בזה.
<נדב גלאון: יש דוח מסודר.
<נדב גלאון: לפי הדוח רבע מהרשויות לא מבצעות כלל בדיקות משנה.
<משה רפאלוביץ: לא מדובר על בדיקות משנה.
<משה רפאלוביץ: אלה שלא מבצעות בדיקות משנה, גם לא מבצעות ביקורות בעסקים.
אלי אלאלוף: מה הן הרשויות שלא עושות כל טיפול?
מיכל בירן: בוא ננסה לדבוק בסעיף בו אנחנו נמצאים.
מיכל בירן: איזה התנגדות יש לזה, מתוך הנחה לא גירעונות יכסה את עצמו במקום המושג הכללי, סכום האגרה הבסיסי.
מיכל בירן: מה הבעיה שזה יהיה על פי שעות פיקוח?
מיכל בירן: הם יחליטו.
מיכל בירן: הם יחליטו כמה זמן צריך להיות למפקח.
אלי אלאלוף: אמרנו שהתשלום יהיה פרופורציונלי.
מיכל בירן: אבל אז עולה האלה לגבי סכום האגרה הבסיסית.
מיכל בירן: אני אשמח לשמוע את התשובה.
<אפרת אביאני: אני שמחה שהמודל של שעות הפיקוח זוכה כאן לאהדה כי זה מופיע בחקיקה של משרד החקלאות.
<אפרת אביאני: אנחנו כמובן בעד המודל הזה כי זה מודל שלנו יחד עם הממונה על השכר.
<אפרת אביאני: להחליף את מה שמוצע בהצעת החוק במודל הזה, אנחנו עוד צריכים לקיים כאן התייעצויות בממשלה כדי לראות אם זה מתאים.
<אפרת אביאני: אני כרגע לא יכולה להגיד שאנחנו מחליפים אותו.
מיכל בירן: נקבל תשובה אחרי שתקיימו את הבירורים.
<אפרת אביאני: צריך כאן את הממונה על השכר.
<אפרת אביאני: אנחנו צריכים לבדוק את זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה שלא נשכח את הערת חברת הכנסת בירן ושנעשה את הבדיקה הנדרשת גם אם זה יהיה בשלב יותר מאוחר.
מיכל בירן: על זה אנחנו לא מצביעים.
מיכל בירן: יש לזה זמן.
אלי אלאלוף: מחר נגיד לך בדיוק אם את רוצה להצביע ועל מה.
אלי אלאלוף: אני מנחש מה התוצאה.
אלי אלאלוף: אני הכי גאה בעולם שהחוק הזה יעבור בהסכמה של כל חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: זאת המטרה שלי למרות שהפוליטיקה מאפשרת אלטרנטיבות.
<אבי צרפתי: מעבר לאספקט התחשיבי של האגרה שכן תכסה או לא תכסה וכדומה, אני חושב שכאן – ובנימה אישית זו – אנחנו ממצים את הקטסטרופה הגדולה שהולכת לבוא על הרופאים ברשויות המקומיות.
<אבי צרפתי: הסיבה לכך היא שמרכז השלטון המקומי בעצמו מציין את העובדה שאין שום הבטחה או שום מנגנון שמבטיח את העברת האגרות האלה.
<אבי צרפתי: לכן במסגרת הזאת, הוא גם בקלות משחרר אותן.
<אבי צרפתי: הוא בקלות אומר אנחנו לא בטוחים שנקבל את הכסף, היו מקרים, ובמסגרת הזאת בואו לכו לתאגיד.
<אבי צרפתי: לכן זאת בדיוק מהות העניין וכאשר אנחנו נשאיר את הנושא בברירת מחדל של יהיו רופאי התאגיד, בעצם בסוף הם יהיו רופאים תאגיד כולם כי הרשויות המקומיות, יחד עם מרכז השלטון המקומי, אין להן הבטחה שהן יקבלו על זה את הכסף.
<אבי צרפתי: לכן במסגרת הזאת בסופו של יום אנחנו נעבור כולנו להיות רופאי תאגיד.
אלי אלאלוף: אני לא חושב כך למרות שיש הגיון במה שאתה אומר.
אלי אלאלוף: זאת לא הכוונה שלנו.
<אבי שפירא: מהניסוח כאן, זה מה שיהיה.
מיכל בירן: אם מקיאבלי היה יועץ אסטרטגי, הוא היה עושה קופה בישראל של 2015.
אלי אלאלוף: אני מציע לראות את הנוסח הסופי לפני שמחליטים.
<נעה בן שבת: 248.
<נעה בן שבת: הקצאת אגרות שנגבות על ידי משרד הבריאות הוחלט בצו כי משרד הבריאות יגבה את אגרות הפיקוח כאמור בסעיף 246(ב), יחולו הוראות אלה: משרד הבריאות יעביר לתאגיד תשלום בסכום השווה למכפלה של סכום האגרה הבסיסי במספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים המועסקים בתאגיד, אך לא יותר ממספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים שהתאגיד נדרש להעסיקם כאמור בסעיף 224.
<נעה בן שבת: משרד הבריאות יעביר לרשות מקומית שהפיקוח הווטרינרי בשווקים שבתחומה מבוצע בידי עובדיה כאמור בסעיף 223(א) תשלום בסכום הקבוע בסעיף 247(א).
יעל גרמן: מאיפה משרד הבריאות מקבל את הכסף?
<נעה בן שבת: זה במקרה שהוא גובה את הסכומים לפי צו שמוציא שר האוצר בהתייעצות עם שר הבריאות ושר החקלאות ופיתוח הכפר.
<נעה בן שבת: זה לפי הוראות סעיף, מה שהיה, 246(ב) שעכשיו מופיע כ-245.
יעל גרמן: זאת אומרת, זה Back to back.
יעל גרמן: מה שהוא גובה, הוא מעביר.
<ינון יוני: אלא אם יוחלט אחרת.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על האגרות כאשר בתאגיד הן משולמות גם בעד הפיקוח בשווקים וגם בעד הפיקוח במפעלים, ולעומת זאת, ברשות המקומית, רק בעד הפיקוח בשווקים.
<נעה בן שבת: תת-סימן ז': הוראות שונות 249.
<נעה בן שבת: הקמת מערכת ממוחשבת השר יקים מערכת ממוחשבת לרישום בעלי היתר הפעלה, יצרנים ומשווקים לרבות מובילים של מוצרי בשר וכן לקבלת פרטים לגביהם הנוגעים ליישום הוראות סימן זה, לרבות סוג המזון המיוצר, כמותו, החלטות פיקוח, אתרי המכירה ותשלום אגרות הפיקוח.
<נעה בן שבת: בהחלטות פיקוח הכוונה למשל להוראות של סירובים, סירוב להוציא תעודה וטרינרית, סירוב לגבי אתר השחרור ולכן אני חושבת שזה מה שהמערכת הממוחשבת נותנת.
<נעה בן שבת: השאלה היא האם חוץ מהרישום, תחילתו של הסעיף נראית כאילו מדובר כאן על רישום של המשווקים ושל היצרנים ושל כל מיני גורמים שיש לנו רישומים נפרדים שלהם.
<אפרת אביאני: אבל זאת מערכת פעילה.
<אפרת אביאני: זה לא רק רישום.
<אפרת אביאני: זאת מערכת שמגיבה ויש בה הרשאות.
<אפרת אביאני: אם יש בה חסימות, אי אפשר להוציא תעודת שמלוח.
<אפרת אביאני: אפשר שדוקטור דולב יסביר כי עובדת אצלנו מערכת שדי דומה לזה.
<סרחיו דולב: קודם כל, יש את החלק של הרישום של כל מפעל ומפעל שמפוקח.
<סרחיו דולב: אנחנו מכניסים את כל המפוקחים למערכת והמערכת מוציאה את הרישום שלהם.
<סרחיו דולב: על פי הביקורות אנחנו יכולים גם להוריד אותו.
אלי אלאלוף: כמה מפעלים או עסקים כאלה רשומים היום?
<סרחיו דולב: משהו כמו 150 מפעלים כאשר מדובר על בתי מטבחיים, משחטות, תחנות דגים וכולי.
אלי אלאלוף: כולל חנויות בשווקים?
<סרחיו דולב: אנחנו מפקחים רק על החלק הראשון של ההכנסה.
אלי אלאלוף: יש איזו הערכה?
<סרחיו דולב: כמה יש בסך הכול?
<ינון יוני: לגבי נקודות קצה.
<ינון יוני: אנחנו מדברים, ראשית, על נקודות קצה, ושנית, אלה גם מובילים.
<ינון יוני: כנקודות קצה, ההערכה היא בסביבות השלושים אלף, 35 אלף, ביחד.
אלי אלאלוף: כולל הובלות?
<ינון יוני: כולל הובלה.
<משה רפאלוביץ: הנתונים של משרד הפנים הם אחרים לגמרי.
<ינון יוני: אותם נתונים שאתם דיברתם, זה כולל את כלל העסקים, עסקי המזון, במדינת ישראל.
<משה רפאלוביץ: עסקים שמוכרים מזון מן החי.
<ינון יוני: אלא אם כן הוא יבוא ויאמר שזה מזון מן החי.
<ינון יוני: הנתונים שאנחנו יודעים, כי גם אנחנו ניסינו להשיג את הנתונים האלה ממשרד הפנים, לא צלחנו לקבל את הנתון הזה, עם דיפרנציאציה, כמה מתוכם – כדי לנהל ניהול סיכונים – הם בתי אוכל, כמה מתוכם הם אטליזים, כמה מתוכם הם מרכולים.
<ינון יוני: לא הצלחנו להשיג את הנתון הזה.
<ינון יוני: הנתון היחידי שמשרד הפנים יכול היה להעביר, זה איזשהו נתון גלובלי שגם הוא בספק שהוא כולל גם יצרנים, הוא כולל מובילים, את כלל המובילים של המזון, כל מה שהוא תחת פריט מזון.
אלי אלאלוף: ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה אין הערכה?
<ינון יוני: אין לה נתון כזה.
<ינון יוני: לא הצלחנו להשיג נתון כזה נכון להיום.
<ינון יוני: נתון כזה, להשיג אותו לכאורה היה אפשר מהרשויות, אבל גם את זה לא הצלחנו.
<ינון יוני: כל רשות תאמר כמה עסקים מכל קבוצה, גם זה לא הצלחנו.
<ינון יוני: עשינו הערכה על מנת להגיע להערכה שפחות או יותר תתאים ואם יש מספר עליו אנחנו מדברים, זאת הערכה שמרבדת אפילו את סוג העסקים אבל זה לא המספר הזה.
<משה רפאלוביץ: אני פשוט לא מאמין למה שאני שומע.
<משה רפאלוביץ: אם זה נתון, איך אפשר בכלל לתכנן מערכת?
<משה רפאלוביץ: איך אפשר להגיד שהיא תהיה יותר זולה?
<משה רפאלוביץ: לפי איזה תחשיב עשו את זה?
<משה רפאלוביץ: הנתונים של משרד הפנים, בערך חצי ממה שקורה בשטח כי חצי מהעסקים עובדים בלי רישיון.
<משה רפאלוביץ: אם לא יודעים אפילו כמה עסקים יש, איך אפשר להגיד שהמערכת הזאת תהיה יותר זולה?
<משה רפאלוביץ: אני פשוט לא מבין לפי מה נעשה התחשיב הזה.
<עופר עינב: אני מקשיב כבר יומיים ולא מצליח להבין.
<עופר עינב: אין כאן שום מודל עסקי כי הם לא יודעים כמה עסקים יש, באיזה תדירות הולכים לפקח עליהם ולכן אני לא מבין איך יהיה תחשיב כספי.
אלי אלאלוף: השאלה כבר נשאלה.
מיכל בירן: כן, אבל התשובה שלך על כך שמתי שהוא אולי ייתנו לי את התשובות, זה נראה לי די בסיסי ואני באמת אצטרך לנדנד מחר כל היום וזה חבל.
מיכל בירן: בואו נפתור את זה מבעוד מועד.
<אלי גורדון: אני רוצה לחדד כמה נקודות עובדתיות שאנחנו לאורך כל הדרך שוכחים.
<אלי גורדון: קודם כל, כל עסק שהוא לא מפעל מזון, חובתה של הרשות לפקח עליו גם היום.
<אלי גורדון: אף אחד לא מבטל את מחלקת התברואה, את מחלקת רישוי עסקים ברשות.
<אלי גורדון: אלה הגופים שאחראים על פיקוח על העסק מסוג קיוסק ועד למסעדה והם חייבים לעשות את הפיקוח הזה.
<אלי גורדון: הם חייבים בפיקוח זה.
<אלי גורדון: הם אלה שעוסקים בפיקוח ישיר ברמה של רשות מקומית.
<אלי גורדון: הוזכר כאן משרד הבריאות כאשר למעשה מחלקה לבריאות הסביבה עוסקת בפיקוח על והיא גורם שנותן רישוי וחוות דעת במסגרת רישוי.
<אלי גורדון: אלה הדברים שאנחנו בצורה כזו או אחרת שכחנו אותם במהלך כל הדיונים, לפחות היום, על אף שכאשר הקראנו את כל הסעיפים שדנים בסוגיית סמכות המפקח ושאלנו למה תברואן של עירייה הוא אכן מפקח מטעם פקודת בריאות הציבור, וזאת הסיבה.
<אלי גורדון: למיטב ידיעתי והבנתי, אין כוונה לבטל את חובות הפיקוח וגם החוק מדבר על כך כרגע.
<אלי גורדון: לעניין העסקים.
<אלי גורדון: ברור שגם אם יש מספר כזה או אחר, ברור שבקיוסק לא יהיה מוצר מן החי וגם אם יהיה – וכאן אני מתחבר לשאלות ואני אנסה לענות לשאלות עליהן נשאלנו – באיזה דרך מתכוונים לעשות.
<אלי גורדון: בקיוסק, גם אם מכינים שם איזושהי נקניקייה או איזשהו טוסט, בין זה לבין אטליז או מחלקת אטליז או מחלקה כזו או אחרת באחד הסניפים של רשת כזו או אחרת, רמת הסיכון היא שונה.
<אלי גורדון: מספר העסקים מסוג זה שונה.
<אלי גורדון: לכן אנחנו כן נרצה להתמקד בעסקים שהם בעלי סיכון גבוה.
<אלי גורדון: לא נרצה להגיע למקום שבו מתבצעת פעילות שהיא זניחה לגמרי.
<אלי גורדון: לצורך הדוגמה, הכנת נקניקייה בתדירות של פעם בחודש, בתדירות של פעם בחודשיים וגם לא בתדירות של פעם בשנה.
<אלי גורדון: לטעמנו אנחנו אומרים שפיקוח וטרינרי הוא פיקוח שנשען על תשתיות פיקוח קיימות ולא שכל תשתיות הפיקוח מתבטלות ונשאר רק פיקוח וטרינרי.
<אלי גורדון: עוד נקודה חשובה עליה דיברנו.
<אלי גורדון: אנחנו שוכחים עוד נקודה אחת מאוד חשובה.
<אלי גורדון: בדיקות משנה עליהן אנחנו מדברים ארוכות, לא מחליפות את הפיקוח הקיים המחויב, גם היום לפי כל החקיקה הקיימת.
<אלי גורדון: המענה לבדיקות משנה וכל התנאים, נתנו אותם ברמה כזאת שבכל מפעל יהיה HACCAP, יהיה פיקוח וטרינרי, בין היתר עברנו יחד סעיף-סעיף ותת-סעיף והגדרנו מה הם התפקידים שאותו רופא וטרינר ברמה של מפעל יצטרך לעשות כדי לתת מענה לאותה סוגיה של בדיקות משנה בקצה.
<אלי גורדון: נשאלנו יותר מפעם אחת ודיברנו על זה כבר.
<אלי גורדון: ברגע שמשאית עוברת את גבולות הגזרה של רשות, משם הפיקוח – וכל השאלות שאנחנו כרגע שואלים לרבות שאלות של חברת הכנסת בירן, גם היום הן רלוונטיות וגם היום הן קיימות.
<אלי גורדון: לכן זאת הפלטפורמה שאנחנו רוצים להישען עליה וללכת אתה, גם אם יהיו תחשיבים וגם אם לא יהיו תחשיבים, נכון לרגע זה.
יעל גרמן: אדוני היושב ראש, אני אשמח בכל זאת לקבל תיאור של המערכת הממוחשבת.
יעל גרמן: התחילו אבל סטו.
יעל גרמן: מה היא תעשה, על מה היא תהיה אחראית ואילו נתונים יהיו בתוכה.
<אלי גורדון: אני מתנצל אם לא עניתי לך.
אלי אלאלוף: דוקטור דולב, יש מסמך מסודר בנושא המערכת הממוחשבת?
<סרחיו דולב: אפשר להבהיר.
אלי אלאלוף: אפשר לחלק מסמך כזה שאומר מהי המערכת הממוחשבת?
<סרחיו דולב: אני אבדוק אם אפשר להביא מחר.
<סרחיו דולב: המערכת היא לצורך פיקוח וטרינרי בנקודות הייצור.
אלי אלאלוף: תכנית העבודה של יישום החוק הזה, לדעתי עוד לא מוכנה.
אלי אלאלוף: ברגע שהחוק הזה יעבור ויש לו תקופת מעבר, בתקופת המעבר הזאת יש השלמות של הרבה מאוד בדיקות שייעשו כולל העלויות, כולל הכדאיות וכולי.
יעל גרמן: אתה רוצה לומר שזאת מערכת שהיא עדיין לא מתוכננת?
אלי אלאלוף: לעניות דעתי.
אלי אלאלוף: לא? הנה, איש התכנון הכלכלי.
יעל גרמן: שיהיה ברור שהחוק הזה נשען על המערכת ואי אפשר להתחיל בו בלי המערכת.
<אמיר רשף: אם השאלה היא לגבי המערכת של היבוא וכל מה שדיברנו בפרקי היבוא, היא כבר בתהליכים.
יעל גרמן: אני מדברת על המערכת של הפיקוח הווטרינרי.
אלי אלאלוף: תרשו לי להשלים את ההערה שלי.
אלי אלאלוף: זה ברור שהחוק הזה הוא ביצה ותרנגולת.
אלי אלאלוף: מה הם הכלים שצריך לפתח כדי לענות.
אלי אלאלוף: בלי שנפתח את החוק, אי אפשר שנדע את התכנון של הכלים הנדרשים כדי להפעיל אותו.