GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יונתן למברגר: ולכן הבעיה של כל מה שאנחנו מדברים על אכיפה, על הדרכה, זה הכול מכלול אחד שהמדינה כרגע, למרות שאני אומר אני מנהל תכנית הלאומית, עדיין לא מתייחסת מספיק ברצינות למספר אנשים שיש היום במחלה הזאת ויהיה גם מחר.
<יונתן למברגר: זה דבר מאוד חשוב.
<יונתן למברגר: דבר שני, אחד הפתרונות זה נושא של הדרכת יתר של המטפלים.
<יונתן למברגר: סליחה, הדרכת יתר לעומת היום.
<יונתן למברגר: היום אם המדינה מחייבת 30% מהמטפלים לעבור הכשרה מינימלית, אז למה לא צריך להיות מאה אחוז?
<יונתן למברגר: מכיוון שהיום הבעיה של המטפלים בנושא של האלימות לא רק הבעיה של הבן אדם האלים, המטפל, גם הנושא של הקשיש, במיוחד הדמנטים, יש פה בעיות שצריכים לדעת איך להתנהג מולם.
אורלי לוי אבקסיס: גם להתאים את המטפל למטופל.
<יונתן למברגר: אין לנו היום מידע, זה לחבר הכנסת שמולי ולכולם על כמה חולים, או כמה אנשים הזכאים לחוק סיעוד יש להם דמנציה.
<יונתן למברגר: העליתי את זה בפני המוסד לביטוח הלאומי - הם לא יודעים.
אורלי לוי אבקסיס: יש עוד נקודה, גברתי היושבת ראש, אני רק אעלה אותה.
אורלי לוי אבקסיס: אני שומעת על תלונות שמגיעות של אנשים שאפילו לא רוצים יותר מדיי להתלונן, הם גם נזהרים מהחברות וכו', ודווקא על עובדים ישראליים, למשל, שבאים לשעות מסוימות, שהם מכריחים אותם בסוג של הכרח לחתום להם על יותר שעות מאשר הם עובדים.
טלי פלוסקוב: זה השעון האלקטרוני שעליו אנחנו מדברים.
אורלי לוי אבקסיס: אם לרופאים עושים שעון נוכחות, אז אפשר לעשות גם פה שעון נוכחות.
<רוחמה מרזם: התחלנו את הפיילוט בבאר שבע, עברה חצי שנה, אנחנו מרחיבים את זה גם לאזור הצפון.
<רוחמה מרזם: בינתיים, זה עובד וזה בפיילוט.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת סיכום ממשרד הרווחה.
טלי פלוסקוב: אני מסכמת את הדיון.
טלי פלוסקוב: סליחה, אני מצטערת אין לנו זמן.
<דליה רוזינק: אני אסכם שני נושאים.
<דליה רוזינק: נושא אחד – נושא של הבקרות שהתייחסו אליו קודם, וזה הבקרות היזומות לעומת בקרות הפתע.
<דליה רוזינק: לעובדים הסוציאליים יש הנחיות, לרכזי הוועדות יש הנחיות מתי הם יכולים לצאת לביקורי פתע.
<דליה רוזינק: המקרה של חולה דמנטי הוא אחד מהקריטריונים של יציאה לבקרת פתע, בוודאי שכאשר יש מקרה של פגיעה בזקן, העובד הסוציאלי ייצא עוד היום אפילו לאותו בית של הזקן ויבדוק מה קורה שם.
<דליה רוזינק: אז זה בהחלט נושא שניתנה עליו הדעת, והוא מוסדר.
אורלי לוי אבקסיס: מה הכלים שיש לכם במידה ואתם יודעים שזה אמתי?
<דליה רוזינק: או שמרחיקים את העובד הזר, או שמוציאים את הזקן לאיזושהי תקופה מהבית בתוקף החוק.
<דליה רוזינק: יש איזשהם דרכים - - -
אורלי לוי אבקסיס: למה להוציא את הקשיש?
טלי פלוסקוב: הבעיה הכי גדולה כאן, איך לדווח שהמטפל הזה לא ימשיך בעבודתו.
<דליה רוזינק: אם אני צריכה להוציא את העובד הזר ואין - - -
אורלי לוי אבקסיס: ומה את עושה עם אותו עובד זר?
<דליה רוזינק: לרשות ההגירה.
<גל שחם: אנחנו מדווחים קודם כל למשטרה, המשטרה מטפלת בנושא.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לדעת אם יש שיתוף במידע - אם למשל המשטרה, רשות ההגירה, משרד הרווחה, הביטוח הלאומי, החברות?
<דליה רוזינק: יש לנו ממשק עם רשות ההגירה דו-כיווני שמהם אלינו ואנחנו אליהם.
אורלי לוי אבקסיס: אבל הרגע קיבלנו תשובות אחרות לחלוטין.
טלי פלוסקוב: מה שאין לנו כרגע זה איך אחרי שסגרנו את התיק, ואין פתיחת תיק במשטרה, איך אנחנו לא נותנים לאותו בן אדם להמשיך להתעסק בדברים האלה ולהגיע למקרה הבא.
<מזל גולדשטיין: אנחנו לא מקבלים מידע.
<מזל גולדשטיין: חברות הסיעוד לא מקבלות - - -
<רוחמה מרזם: למה חברות הסיעוד - - - תנו לי אתם את הכלים.
אורלי לוי אבקסיס: צריך ליצור ארגז כלים, אתם צריכים ליצור את הארגז הכלים אם אני לא טועה.
אורלי לוי אבקסיס: אתם כרשות, תמליצו לנו, אנחנו ננסה לראות מה אנחנו יכולים לעשות.
<רוחמה מרזם: אפשר לעשות - - - ולהחליט על הקריטריונים.
טלי פלוסקוב: קודם כל אני באמת רוצה לברך כל אחד.
טלי פלוסקוב: היה פה דיון מרתק, והעלנו כמה סוגיות שאנחנו צריכים לטפל בהם, ויש כמה שינויי חקיקה שאנחנו נצטרך לעשות.
<מזל גולדשטיין: רק קצה הקרחון הנושא של היום.
טלי פלוסקוב: בוודאי, זה ברור.
טלי פלוסקוב: אני, כמה שיותר אני מבינה, אני מבינה שלא מבינה כלום, רק שתבינו.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על איזשהו גוף שיידע לאחד בין כל הגופים שדיברנו פה.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על משרד הרווחה והביטוח הלאומי ומשרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: ומה שאנחנו חייבים פה להוסיף - הרשות המקומית זה בעצם רווחה מבחינתנו.
טלי פלוסקוב: מה שאנחנו רוצים זה להוסיף גם הגירה כדי שנהיה כאן ביחד, ואיך אנחנו בעצם מעבירים מידע מגוף לגוף, כמו שאמרתי בשיטה של בנק ישראל הלקוח מוגבל, זה מה שצריך להיות כאן חד-משמעית.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לחשוב על הגוף שיידע לאחד את המידע בין כולם כדי לחסוך המקרה הבא.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לראות שב-2016, 2017 המספר הזה 5,000, המספר הנורא שאני קיבלתי היום חייב לרדת בצורה משמעותית.
טלי פלוסקוב: אם הם יידעו שאנחנו מעבירים מידע, והם יידעו שלקשיש הבא הדרך שלהם סגורה, רבותיי, זה הפתרון חד משמעית.
<מזל גולדשטיין: המספר יעלה כי סוף סוף ידווחו.
טלי פלוסקוב: אנחנו נביא אנשים אחרים, נזמין אותם להרצאה.
אורלי לוי אבקסיס: את נותנת פה בעצם איזושהי חובה מסוימת, על מי את מטילה את החובה?
אורלי לוי אבקסיס: על מי? יש פה מסקנות של הוועדה, סליחה, אני לרגע לא באה לזלזל.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נותנים פה איזשהם הוראות לסיכום הדיון – למי הוא מופנה?
טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים שאנחנו צריכים את הגוף הזה שיידע לאחד.
אורלי לוי אבקסיס: איזה גוף?
אורלי לוי אבקסיס: תחת איזה?
אורלי לוי אבקסיס: תפילי על משרד הרווחה או על הביטוח הלאומי – תקימו גוף - - - תעשו שולחן עגול.
טלי פלוסקוב: אורלי, יש צוות הבין-משרדי לסיעוד, יש כזה צוות העוסק בגיבוש מדיניות בעבודת פיקוח בנושאים הקשורים להפעלתו של חוק ביטוח הסיעוד - יש כזה צוות.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאנחנו פשוט מוסיפים לצוות הזה עוד, אגף האוכלוסין וההגירה לצורך העניין.
אורלי לוי אבקסיס: תני להם זמן, כמה זמן הם צריכים להביא לפה מסקנות, המלצות?
טלי פלוסקוב: אנחנו ניתן להם את זה.
<גל שחם: צריך להכניס גם את אלה שאין להם חוק סיעוד ומעסיקים באופן פרטי, ואז הם גם צריכים איזושהי - - -
טלי פלוסקוב: אני רוצה להקריא את הסיכום שאנחנו כתבנו בזמן שדנו.
טלי פלוסקוב: אם יש צורך בהשלמה אנחנו נוסיף את זה.
טלי פלוסקוב: הוועדה פונה לצוות הבין-משרדי לסיעוד העוסק בגיבוש מדיניות בעבודת פיקוח בנושאים הקשורים להפעלת חוק ביטוח הסיעוד, הכולל נציגים ממשרד הרווחה, הביטוח הלאומי והבריאות – ומה אנחנו מבקשים מהם: 1.
טלי פלוסקוב: לפעול ליצירת אחידות בין האכיפה המפקחים בהגדרת התעללות וההזנחה; 2.
טלי פלוסקוב: הנחיות לאיתור סימני ההתעללות בביקורי הבית; 3.
טלי פלוסקוב: נהלי דיווח על התעללות; 4.
טלי פלוסקוב: לבחון יצירת מערכת ממוחשבת לתיעוד האירועים.
טלי פלוסקוב: מערכת כזו תאפשר בקרה על מצב הטיפול בתלונות והפעולות שנעשו בעקבות הדיווח, והפעלת סנקציות אם יידרשו; 5.
טלי פלוסקוב: לצרף לצוות הבין-משרדי לסיעוד גם נציג מרשות האוכלוסין וההגירה, שזה מאוד חשוב.
<גל שחם: גם נציג מהפרקליטות כי הוא יכול לעשות את החיבורים האלה.
טלי פלוסקוב: פרקליטות זה כבר צד של חקיקה.
טלי פלוסקוב: האגף הזה בעצם מטפל במדיניות.
טלי פלוסקוב: ברגע שתהיה מדיניות, אנחנו נדע כבר להעביר את זה גם לפרקליטות.
טלי פלוסקוב: 6.
טלי פלוסקוב: משטרה – ליצור קטגוריה בדיווח בעבירות אלימות ומין כנגד קשישים שתאפיין את הפוגע, וגם אנחנו רוצים דגש על המטפל במפגע; 7.
טלי פלוסקוב: חברי הכנסת יטפלו בתיקוני החקיקה כפי שאנחנו כאן דיברנו על זה.
טלי פלוסקוב: אני אשמח - פה אני פונה לרוחמה, כי הרבה רעיונות באו לכאן – אני אשמח לרעיונות לשינוי החקיקה הקיימת להגיש את זה לוועדה, ואנחנו כחברי כנסת של חברי הוועדה נקדם את השינוי החקיקה כאן.
<רוחמה מרזם: אולי גם צריך נציג משטרה.
<רוחמה מרזם: ואני כן חושבת נציג של הפרקליטות צריך כן להיות בשלב הזה, מפני שצריך לדעת מהן אמות המידה שאנחנו רוצים לגבש.
טלי פלוסקוב: אנחנו נבקש, מקובל.
<גל שחם: השלטון המקומי גם חייב להיות.
<מזל גולדשטיין: גם חברות הסיעוד.
טלי פלוסקוב: רבותיי.
טלי פלוסקוב: נהניתי היום אתכם בדיון.
טלי פלוסקוב: ניפגש בפעם הבאה.
אלי אלאלוף: הנושא: הצעת חוק של הביטוח הלאומי, תיקון.
אלי אלאלוף: כל הכבוד למי שיזם.
אלי אלאלוף: בבקשה, חברת הכנסת מירב בן ארי, בבקשה.
מירב בן ארי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, על זה שבאמת את ממקד את הדיון כל כך מהר.
מירב בן ארי: בעיניי זה חשוב כדי שנוכל להיערך לקראת ספטמבר 2016, כי כמו שאמרתי לך, עד שכבר יש לנו את הכסף, אנחנו לא רוצים שזה התפוגג לנו.
מירב בן ארי: אז ככה.
מירב בן ארי: הצעת החוק בעצם מגיעה לתקן מצב שהיום אנחנו יודעים שבו ברגע שמשפחה חד-הורית – את מקבלת מענק לימודים בעצם מא'-ט'.
מירב בן ארי: מה שהצעת החוק הזאת באה לעשות – כשאני הבאתי אותה בתחילת הדרך, לקחתי את הכסף ואז שמנו את זה בעצם מכיתה י'-י"ב, אז גילינו שתי בעיות עיקריות.
מירב בן ארי: אחת – כאשר ישבנו בפורום חד-הוריות, הם באו ואמרו שהקפיצה הזאת מא'-ו', שזה 1,557 לכיתות ח'-ט', ל-865, זו קפיצה מאוד דרסטית, גם כמובן ביחד עם עמותת "ידיד", שאגב, הביא לי את הצעת החוק החשובה הזאת, רן, תודה.
מירב בן ארי: גם רן, וגם עם עוד חברות שניהלנו את הפורום לפני המפגש אתך, הם הגיעו למסקנה שהמקפצה היא גדולה מדי.
מירב בן ארי: אז אולי בעצם לצמצם קצת ולהעלות כאן, כך שכבר מראש הגענו למסקנה כזאת.
מירב בן ארי: ועוד מסקנה שהגענו מתוך שיחות עם הרבה משפחות חד-הוריות, זה שבגלל שזה הולך לפי התאריך הלועזי ולא לפי העברי, יש הרבה פעמים שמתפספסת שנה.
מירב בן ארי: לכן, מה שהצענו בעצם בתיקון זה שני דברים.
מירב בן ארי: הצענו שבעצם מענק הלימודי יהיה קבוע מא'-י"ב – 11.6%.
אלי אלאלוף: נכנסה אלינו אורחת חשובה בשם תפארת.
אלי אלאלוף: אנחנו גאים לארח אותך כאן היום באופן רשמי בוועדה שלנו.
מירב בן ארי: בעצם מה שאנחנו רוצים לעשות בהצעת החוק, בתיקון שלה, היא שמענק הלימודים יהיה בשיעור של 11.
מירב בן ארי: 6% מהסכום הבסיסי בעד ילד שלפני ה-31 בדצמבר של אותה שנת לימודים מלאו לו 6 שנים ולא מלאו לו 18.
מירב בן ארי: זאת אומרת, הצעת החוק נותנת מענק לימודים שווה מא'-י"ב.
מירב בן ארי: כמובן שיש כאן תוספת של 28 מיליון שקלים שהאוצר שם, וחשוב לחדד את זה, כי זה בזכות משרד האוצר כל הצעת החוק הזו.
מירב בן ארי: יש לנו כאן כסף של משרד האוצר, ויש לנו שוויוניות לאורך כל השנים.
מירב בן ארי: כמובן שמי שקיבלה עד עכשיו, קיבלה את מה שהיא מקבלת.
מירב בן ארי: אנחנו מבקשים להחיל באמת את החוק הזה מספטמבר 2016, כך שאם חד-הורית יודעת שמהרגע שהילד שלה, או הילדה או אב חד-הורי לצורך העניין, הילד שלו נכנס, יש לו מענק לימודים קבוע מהמדינה.
מירב בן ארי: אני חושבת שאנחנו עושים כאן צעד היסטורי בוועדה הזאת.
מירב בן ארי: אני רוצה להודות גם לך, גם לעמותת "ידיד", וגם כמובן למשרד האוצר שאיפשר לנו.
מירב בן ארי: אתה יודע, זה חלק גם מהמסקנות שלך בכל מה שקשור לחד-הוריות ולאימוץ דוח העוני.
מירב בן ארי: רק תשימו לב ששיניתי את הצעת החוק.
אלי אלאלוף: זה מגיע דרך הלשכה המשפטית.
אלי אלאלוף: קודם כל אני רוצה לברך ולכבד את שני חברי הכנסת שבנוכחותם אנחנו פותחים את הישיבה.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה להגיד לחברי הכנסת, לעבדאללה אבו מערוף ולמאיר כהן - חלק מהאוכלוסייה לא יודעת שהיא זכאית להטבה המדהימה הזאת שהיא הטבה אוניברסלית.
אלי אלאלוף: לכל ילד של משפחה חד-הורית מגיע העזרה הזאת לפני התחלת שנת הלימוד כדי לרכוש את הציוד ואת הספרים הנדרשים, ופה צריך לעשות הכול, ולבקש מהביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: נמצאת פה נציגה מהביטוח הלאומי הגב' מזוז.
אלי אלאלוף: אז באמת תעשו הכול כדי שזה יפורסם כמה שיותר, גם באתר, וגם בצורה אישית למשפחות החד-הוריות שזקוקות לכל עזרה מסוג זה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מהלך חשוב.
אלי אלאלוף: בראוו ליוזמה ולעמותת "ידיד", לחברת הכנסת מירב, ולכל מי שיש יד בזה.
<מיכל מזוז: אני רוצה להבהיר הערה אחת.
מירב בן ארי: הביטוח הלאומי גם שותף שלנו.
מירב בן ארי: אורי קנדל מלווה אותנו לכל אורך התהליך - אז באמת תודה.
<מיכל מזוז: לצערי הוא לא יכול היה להגיע.
<מיכל מזוז: אבל כמובן שהמוסד תומך בהצעה.
<מיכל מזוז: אנחנו שמחים שבעצם מדובר על אוכלוסייה של זכאים.
<מיכל מזוז: מדובר בילדים בגילאי 15-18.
<מיכל מזוז: מדובר גם בהוספה של אוכלוסייה של ילדים בגילאי 15-18.
<מיכל מזוז: מדובר בכ-71 אלף ילדים שהיום בעצם לא קיבלו.
<מיכל מזוז: אנחנו חושבים שגם הפיזור של הסכומים הוא נכון.
<מיכל מזוז: דבר אחד שיש לי להעיר, לגבי יום התחילה של החוק.
<מיכל מזוז: אנחנו מדברים על ספטמבר 2016, מה שבעצם יביא למצב כזה שזה לא יחול – בעצם התחולה לא תהיה רלבנטית לשנת הלימודים.
<רן מלמד: להקדים בחודש, חודשיים.
<מיכל מזוז: אנחנו רוצים שזה יהיה מה-1 ביולי, כי החוק אומר שהבדיקה של הזכאות נבחנת בחודש יולי.
<יעל סלנט: בעצם יכול להיות שלא צריך לומר כלום.
<רן מלמד: אם לא אומרים, אז הוא פשוט נכנס לתוקף.
<יעל סלנט: אני כן רק רוצה לחדד, כשנשב עם נוסח החוק, נוודא בדיוק האם צריך כאן הוראת תחילה.
<יעל סלנט: בכל מקרה, הכוונה שמענק הלימודים הזה יתחיל להשתלם לפי הסכום שמפורט כאן בהצעת החוק - 11.6% החל מה-1 בספטמבר של שנת הלימודים 2016.
<יעל סלנט: כלומר, אם יהיה צריך לחדד כאן איזושהי הוראת - - -
<מיכל מזוז: היות וזה נאמר כאן לפרוטוקול, אנחנו רוצים שתחילה תהיה ב-1 לספטמבר.
<מיכל מזוז: חשוב להבהיר שזה הוחל ביולי ואוגוסט.
מירב בן ארי: אז תחולת החוק מיום פרסומו.
<יעל סלנט: ברירת המחדל של תחילת חוק הוא מיום פרסומו זה לא צריך לכתוב כלום.
<יעל סלנט: אם יהיה צורך בהוראת תחילה, אז הוועדה בעצם, זאת הכוונה שלה, והיא תסמיך אותנו לכתוב את הוראת התחילה הזאת כשנשב עם הנסחית, אם נמצא צורך.
<יעל סלנט: לדעתי, כרגע אין צורך.
<מיכל מזוז: דבר נוסף, גם לא מדובר רק על משפחות חד-הוריות.
מירב בן ארי: נכון, זה מה שעשינו עם הביטוח הלאומי.
מירב בן ארי: כל המשפחות שמקבלות הבטחת הכנסה, כן, היו לנו דיונים, את צודקת.
<רן מלמד: כל מי שזכאיות לחוק.
מירב בן ארי: הרחבנו את זה.
מירב בן ארי: התחלנו מחד-הוריות – לכולם.
אלי אלאלוף: מי הקבוצות?
<מיכל מזוז: כל הזכאים כיום מדובר על משפחות חד-הוריות ומדובר גם על משפחות שמקבלות קצבאות קיום כדוגמת נכות כללית, הבטחת הכנסה.
<מיכל מזוז: כמובן שהשיעור הזה יחול גם עליהם, ושיש להם ארבעה ילדים ומעלה, זהו פרט חשוב מאוד.
אלי אלאלוף: לצערנו, יודעים שמשפחה בדרך כלל עם ארבעה ילדים הם מתחת לקו העוני כמעט.
<רן מלמד: אני יזמתי את החוק הזה כבר לפני חמש שנים.
<רן מלמד: הממשלה נפלה בפעם הקודמת לפני שחבר הכנסת מאיר כהן, כשר רווחה הספיק להעביר אותה.
<רן מלמד: החוק הראשון שהגשתי היה למירב, החוק הזה, ואני באמת רוצה להגיד תודה.
<רן מלמד: היום הזה יום מרגש מסיבה אחרת עוד.
<רן מלמד: היום בבוקר קיימנו במקלט לנשים מוכות בירושלים חנוכה של פרויקט עם בנק ישראל והבנקים כולם על תמיכה כלכלית של הבנקים בנשים ואימהות ששוהות במקלטים לנשים מוכות.
<רן מלמד: הקפאת חובות - הקפאת תשלומי משכנתא בתקופה שהן נמצאות במקלטים, ודברים נוספים.
<רן מלמד: זה מתחבר עכשיו החוק הזה שהוא אחד משלושת החוקים המרכזיים שאותם אנחנו מנסים לקדם כבר מספר שנים.
<רן מלמד: חוק המזונות, שגם מירב מאוד מקדמת, וגם חבר הכנסת כהן קידם כשהיה שר הרווחה.
<רן מלמד: מענק עבודה, הגדלה שלו שנמצא בקנה, וכמובן תוספות בתחום הדיור לחד-הוריות.
<רן מלמד: כל המכלול הזה אם הוא באמת בסוף יעבור, יבוא להוציא - אנחנו מעריכים יותר מ-30 אלף אימהות חד-הוריות מקו העוני שזה דבר מדהים, ואני מודה על ההזדמנות לעבוד אתכם.
אלי אלאלוף: ברשותך, אם תרשה לי, כדאי שתשב עם הביטוח הלאומי ותראה את כל המענקים והקצבאות שמגיעות לאוכלוסיות במגזר הערבי.
אלי אלאלוף: יש לבדוק באיזה מידה, ולנדב את עמותת "ידיד" כדי שתעשו פעולות הסברה, כדי שהאנשים ייהנו מהזכויות שלהם.
אלי אלאלוף: בשנים שעברו, אני לא אגיד במספר מדויק, כדי שאף אחד לא ינסה לתקן אותי, אבל מאיר ואני היינו בישיבה אז בוועדת העוני, ראינו כמה כסף חוזר ונשאר בביטוח הלאומי מפני שהאנשים לא יודעים את הזכויות שלהם.
אלי אלאלוף: אז באמת, תיקחו את היוזמה הזאת, זה כסף קיים.
אלי אלאלוף: זה צורך אמתי, אבל לא מנוצל.
אלי אלאלוף: בבקשה אפשר לקרוא את התיקון לחוק.
<יעל סלנט: אני רק אחזור על כמה דברים שנאמרו פה.