GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אנחנו נגדיר בעל רישיון אחסנה כאמור בסעיף 178(1), כדי להבדיל אותו מסוגי הרישיונות או ההיתרים האחרים שמופיעים בסעיף 178 שאחד מהם הוא היתר בתעודת יבואן והאחר הוא חלק מפעילות הייצור, שזה ממילא כלול באדם העוסק בייצור מוצר בשר.
<נעה בן שבת: "מוצר בשר" – בשר כהגדרתו בסעיף 33(א) ומוצריו.
<נעה בן שבת: "המנהל" - המנהל הכללי של משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: "מנהל היחידה הווטרינרית" – מנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון הארצי במשרד הבריאות, או רופא וטרינר עובד משרד הבריאות שהוא הסמיך לעניין הוראות סימן זה, כולן או מקצתן.
<נעה בן שבת: "מנהל השירותים הווטרינריים" – מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר או רופא וטרינר עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר שהוא הסמיך לעניין הוראות סימן זה, כולן או מקצתן.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו רואים כבר את ההתייחסות לשני המשרדים, לשתי היחידות השונות שעוסקות בפיקוח הווטרינרי.
<נעה בן שבת: באחריות שני המשרדים יפעל התאגיד.
<נעה בן שבת: "מפעל בשר" - בעל רישיון ייצור לייצור בשר או מי שעוסק בייצור בשר וחייב ברישיון כאמור.
<נתן ויטנברג: טכנולוג מזון.
<נתן ויטנברג: יש לי כאן שאלת הבהרה כי היא מאוד יכולה להכביד.
<נתן ויטנברג: האם בהגדרה מפעל בשר כלולה כל תעשיית הקייטרינג וההסעדה?
אלי אלאלוף: שם יש כבר חקיקה מסודרת.
<נתן ויטנברג: תעשיית ההסעדה היא לא בתוכו.
<נתן ויטנברג: אלה מפעלים גם לפי צו רישוי עסקים.
<שי סומך: היא הוחרגה בסעיף 51.
<שי סומך: תראה את פסקה (3).
<נתן ויטנברג: צריכה להיות החרגה.
<שי סומך: יש החרגה בפסקה (3) להגדרת יצרן.
<שי סומך: נעה, צריך לבדוק את התיקון שלכם.
<שי סומך: כאשר מתייחסים למפעל בשר, מתייחסים בחקיקה לא פעם למקום ולא לאדם שקיבל את הייצור.
<שי סומך: לכן יש צורך להגדיר את המקום.
<נעה בן שבת: ולא את בעל הרישיון.
<נעה בן שבת: הוא אומר שמפעל הבשר הוא לא האדם שקיבל את הרישיון או חייב ברישיון אלא זה המקום שבו מתבצעת פעילות הייצור, אבל אולי זה מה שצריך להגיד.
<שי סומך: זה מה שזה אומר.
<שי סומך: עסק לייצור בשר.
<שי סומך: אם יש לכם הגדרה יותר מוצלחת אבל צריך להגדיר מקום ולא את האדם שקיבל את הרישיון.
<נעה בן שבת: בינתיים נחזיר את ההגדרה להגדרה המקורית ונחפש אלטרנטיבה.
אחד מאלה: בית מטבחיים – מפעל שמיועד לשחיטת בהמות.
אחד מאלה: בית שחיטה לעופות – מפעל שמיועד לשחיטת עופות.
אחד מאלה: תחנת מיון לדגים – מפעל שמיועד למיון ולאריזה של דגים המיועדים למאכל.
אחד מאלה: מיועדים למאכל, אולי צריך לציין את זה גם לגבי בית המטבחיים ובית שחיטה לעופות.
אחד מאלה: לא? אין צורך?
אחד מאלה: בסדר.
אחד מאלה: "רופא וטרינר מוסמך" – רופא וטרינר מוסמך במפעל או רופא וטרינר מוסמך בשווקים.
אחד מאלה: "רופא וטרינר מוסמך במפעל" – רופא וטרינר שמונה לפי סעיף 219.
אחד מאלה: "רופא וטרינר מוסמך בשווקים" – רופא וטרינר שמונה לפי סעיף 222 או 223.
אחד מאלה: "רופא וטרינר" – כהגדרתו בחוק הרופאים הווטרינריים.
אחד מאלה: כאן אנחנו מציעים להוסיף הגדרה של רכב הובלה.
אחד מאלה: "רכב הובלה" – כלי תחבורה שבו מובילים מזון.
<אפרת אביאני: זה נכון לפרק הזה?
<נעה בן שבת: לפרק הזה.
<נעה בן שבת: ראינו הרבה שימוש במילה רכב הובלה, לפעמים רכב, לפעמים כל מיני מלים.
<אפרת אביאני: למה לא מוצר בשר?
<נעה בן שבת: אתם רוצים מוצר בשר?
<קריאה: הפרק הזה מדבר על בשר.
<נעה בן שבת: במקום מזון, מוצר בשר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, כלי תחבוה שבו מובילים מוצר בשר.
<קריאה: בשר ומוצריו.
ג'מאל זחאלקה: בשר ומוצריו.
<קריאה: יש הגדרה למוצר בשר.
<נעה בן שבת: "רשות מקומית" – לרבות איגוד ערים לשירותים ווטרינריים.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מבקשים להתייחס לזה.
<נעה בן שבת: אולי לפני כן נוכל להשלים את ההערה.
<נעה בן שבת: יש לנו הגדרה בתחילת החוק של רשות מקומית שהיא הגדרה שלא משתמשים בה במקומות אחרים, לפי מה שראינו לפחות.
<נעה בן שבת: היא מופיעה בעמוד 1,411.
<נעה בן שבת: שם כתוב: עירייה שנתכוננה לפי פקודת העיריות או מועצה מקומית שנתכוננה לפי פקודת המועצות.
<נעה בן שבת: אין שם אזכור של איגוד ערים לשירותים וטרינריים וזה מופיע כאן בהגדרה.
<נעה בן שבת: אנחנו לא רואים בזה שימוש אם כי אנחנו יודעים שהיא גם קשורה להגדרה של רופא ממשלתי.
<נעה בן שבת: לא דנו בה עת דנו בסעיפי ההגדרות.
<נעה בן שבת: רופא ממשלתי, כל אחד מאלה, וברשותך אדוני, אני אקרא את ההגדרה בעמוד 1,411.
אחד מאלה: רופא מחוזי, רופא ממונה עליו ורופאים הכפופים לו במחוז או בנפה.
אחד מאלה: רופא וטרינר שיוסמך כרופא ממשלתי על ידי מנהל היחידה הווטרינרית והוא אחד מאלה: עובד מדינה, עובד רשות מקומית או עובד התאגיד.
אחד מאלה: לעניין פסקה זו, תאגיד ומנהל יחידה וטרינרית כהגדרתם בסעיף 204", שזה הסעיף שלנו.
אחד מאלה: אני קושרת בין הסעיפים כדי לברר האם כאן היה שימוש בעניין של רשות מקומית והייתה כוונה מכוונת שבמקום מסוים היא לא תכלול את האיגוד הווטרינרי וכאן היא תכלול אותו.
<מירה סלומון: כפי שכבר נאמר כאן, אנחנו מבקשים שרשות מקומית תכלול גם איגוד ערים וטרינריה.
<מירה סלומון: בהתייחס למה שנאמר על ידי היועצת המשפטית לוועדה - - -
אלי אלאלוף: מה זה איגוד ערים וטרינריה?
<מירה סלומון: איגוד ערים, גם הוא רשות מקומית, זה בעצם איגוד שהוא שיתוף פעולה בין הרשויות המקומיות שכלולות תחתיו והוא נכנס בנעלי הרשויות המקומיות שבתחומו.
<מירה סלומון: אנחנו מכירים למשל את חיריה, איגוד ערים תברואה, איגוד ערים דן תברואה.
<מירה סלומון: זאת דוגמה לאיגוד ערים.
<מירה סלומון: מכל מקום, בהמשך למה שנאמר על ידי היועצת המשפטית לוועדה, הרשות המקומית מוזכרת לא רק בסימן ח' אלא גם בסימן המפקחים.
<מירה סלומון: גם המפקחים יכולים להיות עובדי הרשות המקומית ולכן זה רלוונטי לכל הפרק.
<נעה בן שבת: את בעצם רוצה שבהגדרה בסעיף 1, ההגדרה רשות מקומית תכלול גם איגוד ערים וטרינרים.
<מירה סלומון: בסעיף 26.
אלי אלאלוף: משה, רצית להעיר הערה?
<משה רפאלוביץ: זאת בדיוק ההערה שרציתי להעיר.
<אלי גורדון: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה.
<אלי גורדון: מירה, כאשר דיברת על מפקחים, למה הייתה הכוונה?
<אלי גורדון: מפקחים שהם רופאים וטרינרים או לצורך הדוגמה תברואן עירייה?
<אלי גורדון: לאיזה סוג של מפקח התכוונת?
<מירה סלומון: קודם כל, אני השארתי את זה פתוח ולא הרחבתי בנקודה הזאת.
<מירה סלומון: כאשר מדובר באיגוד ערים, בצו המכונן של האיגוד, ואחר כך אפשר לעשות שינויים בצו הזה, מוסדרים מערכות היחסים שבינו לבין הרשויות המקומיות שבתחומו.
<מירה סלומון: לכן יש מקרים בהם המפקחים התברואנים יהיו עובדי העיריות שמצויות בתוך איגוד הערים ואילו המפקחים שהם רופאים וטרינריים ממשלתיים יהיו עובדי איגוד הערים עצמו.
<מירה סלומון: יכול להיות גם מצב שבו במסגרת היחסים שבין איגודי ערים לבין העיריות שמצויות בתחומו, איגודי הערים יעשו את כל פעולות הפיקוח.
<מירה סלומון: זה מאוד משתנה והכול נעשה במסגרת ההסמכה.
<מירה סלומון: זאת אומרת, אם לא תינתן הסמכה למפקחים, ממילא הם לא יהיו מפקחים.
<אלי גורדון: נכון להיום זה לא קיים.
<אלי גורדון: לא קיים שיש תברואן עירייה.
<מירה סלומון: שהוא עובד איגוד ערים?
<מירה סלומון: לא מוכר לנו דבר כזה.
<נעה בן שבת: אתה רוצה לעשות את ההפרדה הזאת לא לצורך רופא ממשלתי אלא התברואן, אותו תברואן בפרק המפקחים?
<אלי גורדון: את זה שאלתי.
אלי אלאלוף: אבל לתברואן אין סמכויות.
<קריאה: אין תברואן של איגוד ערים מתוקף מה שמוגדר בצו ההקמה של איגוד ערים.
<קריאה: יש הגדרה מה מותר לאיגוד ערים.
אלי אלאלוף: אני מציע שנתמקד בחוק ולא בכל הפריפריה.
<שי סומך: ההגדרה הזאת של רשות מקומית נלקחה מהחוק הקודם.
<שי סומך: זה חוק ישן.
<שי סומך: בחוק הפרשנות יש הגדרה של רשות מקומית שהיא כוללת כבר איגוד ערים.
<שי סומך: זאת אומרת, יכול להיות שכל ההגדרה הזאת היא מיותרת ואפשר למחוק את ההגדרה של רשות מקומית בשני המקומות כך שההגדרה תהיה רחבה בגלל חוק הפרשנות.
אלי אלאלוף: זה מספק אותך מה ששמעת?
<מירה סלומון: אנחנו תמיד הפנינו מלכתחילה לחוק הפרשנות.
אלי אלאלוף: תהיה הגדרה רחבה.
<נעה בן שבת: אם כן, אנחנו לא צריכים להגדיר בכלל כי חוק הפרשנות חל עלינו ממילא.
<נעה בן שבת: אנחנו מורידים את ההגדרה רשות מקומית גם כאן וגם בסעיף 26.
<נעה בן שבת: את הגדרת רופא ממשלתי אנחנו לא מתקנים, אבל אם כבר קראנו את ההגדרה - - -
<משה רפאלוביץ: אני הייתי בכל זאת מבקש שתופיע הפרשנות הרחבה יותר, אם ברור לכולם למה מתכוונים, והרי אין חילוקי דעות למה מתכוונים.
<משה רפאלוביץ: אני מנכ"ל של איגוד ערים כזה ולפעמים יש אי הבנה האם איגוד ערים הוא רשות מקומית או לא רשות מקומית לצורך החוק הספציפי.
<שי סומך: אפשר לכתוב בסעיף 1 רשות מקומית, לרשות איגוד ערים.
<משה רפאלוביץ: הייתי שמח אם תהיה פרשנות כזאת.
<נעה בן שבת: נכתוב בסעיף 1.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים שלתאגיד יקראו תאגיד לפיקוח וטרינרי כי יש לנו כל מיני תאגידים בפרק הזה.
<נעה בן שבת: "תאגיד לפיקוח וטרינרי" – התאגיד לפיקוח וטרינרי שהוקם לפי פרק ו'1 לחוק הרופאים הווטרינריים.
<נעה בן שבת: אגב, מדוע בעצם התאגיד לא מוקם בהמשך לאותו חוק, בהמשך לחוק הזה?
<נעה בן שבת: מדוע הוא הופרד?
<אפרת אביאני: במסגרת ההסכמות בין המשרדים, מכיוון שתחום הפעילות של הרפואה הווטרינרית הוא תחת אחריות משרד החקלאות, סוכם שהתיקון והקמת התאגיד יהיה חלק מחוק הרופאים הווטרינריים שגם מספק את המסגרת של הרישוי, המשמעת וכולי.
<נעה בן שבת: למרות ששם שני השרים אחראיים על אותו תאגיד?
<אפרת אביאני: "תכנית בטיחות מזון" – תכנית הכוללת את כל אלה: אמצעים לביצוע בקרה עצמית.
<אפרת אביאני: הליך מובנה וקבוע של זיהוי כשלים בתהליכי הייצור, האריזה וההובלה של מוצר הבשר.
<אפרת אביאני: אמצעים לשמירה על עקיבות מוצרי הבשר וחומרי הגלם שלהם – ואנחנו מציעים להשתמש, במקום על איסוף יזום שלהם מן השוק – ועל הוצאתם מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה.
<אפרת אביאני: זה נוסח בו נקטנו בחלק הכללי של הפרק הזה ואנחנו רוצים להשתמש בו.
<אפרת אביאני: רציתי לשאול האם כאשר אנחנו מדברים על תכנית בטיחות מזון, האם היא לא מערכת בקרת איכות עליה דיברנו בחלק הכללי?
<אפרת אביאני: האם אלה שלושה מאפיינים של מערכת בקרת איכות אליה התייחסנו בחלק הכללי?
<ינון יוני: זה חלק.
<נעה בן שבת: אי אפשר להשתמש במונח הזה, מערכת בקרת איכות, במקום לדבר על תכנית בטיחות מזון?
<ינון יוני: כאן זה חלק מאותו דין.
<ינון יוני: בכוונה הפרדנו כי רצינו לעשות הפרדה בין GMP לבין תכנית בטיחות מזון כי יש לנו אחר כך שימוש בחלקים האופרטיביים.
<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים על שלושה דברים.
<נעה בן שבת: יש לנו את מערכת תנאי ייצור נאותים, אישור ייצור נאות.
<נעה בן שבת: כאן מדובר על תכנית בטיחות מזון וגם נוצרה לנו אגב הדיונים בחלק הכללי התייחסות למערכת בקרת איכות.
<נעה בן שבת: מה היחס בין שלושת המרכיבים?
<אלי גורדון: התכנית שמוזכרת כאן, אחת הדוגמאות לתכנית מסוג זה היא אותה תכנית אסאפ שהתבקשנו להוסיף לתוספת.
<אלי גורדון: ברגע שנציע, זה יהיה כבר שם.
<נעה בן שבת: אפשר להשתמש כאן במונח מערכת בקרת איכות או שזה לא מתאים ואתם רוצים להשאיר את זה כמונח נפרד?
<אלי גורדון: אנחנו מבקשים שזה יישאר כמו שזה מכיוון שבכל המקרים בהם יהיה אזכור לתכנית מסוג זה, כל התכניות וכל הגופים וכל גופי הממשלה שמסכימים ומאשרים את התכניות האלה יבואו לידי ביטוי גם בתוספת ההיא.
<רוברט סגל: לצורך הפשטות וההבנה, התייחסנו לדעתי גם בסעיפים קודמים של ייצור ואחרים לתכנית בקרת איכות.
<רוברט סגל: אולי אפשר כאן להבהיר שמדובר ב-אסאפ.
<רוברט סגל: זאת אומרת, ממש לומר את המלים המפורשות.
אלי אלאלוף: במה מדובר?
<אלי גורדון: דיסקרטינל קונטרול פוינט.
<רוברט סגל: אני מתנצל על המונח הלא מובן, אבל אני חושב שלזאת הכוונה.
<רוברט סגל: אם הולכים לפרט עוד רגע מה הן תכניות בקרת איכות, חשוב שיהיה מובן שהתכנית הזאת כלולה בהן, שזאת אחת מתכניות בקרת האיכות.
<נעה בן שבת: היית מציע להגיד לרבות.
<רוברט סגל: לרבות אסאפ.
<שלי עינב: עד שהחוק הזה יצא, אסאפ כבר יהיה מיושן.
<שלי עינב: למה לא איזו 22,000 שמכיל בתוכו את אסאפ?
<רוברט סגל: יש הרבה מערכות שמכילות את אסאפ.
<רוברט סגל: ה-אסאפ הוא מתודולוגיה.
<רוברט סגל: הוא לא מיושן.
<רוברט סגל: הוא עומד בבסיס כל השיטות הכי חדשניות שיש.
<רוברט סגל: איזו 22,000 הוא לא הכי חדשני.
<רוברט סגל: יש C 22,000, יש BRC ואפשר להגיד כאן עוד הרבה אותיות.
<שלי עינב: איזו 22,000 מכיל בתוכו את ה-BRC.
<רוברט סגל: הוא לא מכיל.
<רוברט סגל: ממש לא.
<רוברט סגל: לא נכון.
אלי אלאלוף: את הסוגיות הטכניות המקצועיות, הוועדה לא מבינה.
אלי אלאלוף: שבו ביניכם ותגיעו עם נוסח מוסכם.
<נעה בן שבת: בין אם תגיעו לשם כזה או לשם אחר, השאלה אם משרד הבריאות רוצה לומר תכנית מזון, תכנית הכוללת את כל אלה לרבות.
<נעה בן שבת: בעצם מה שמוצע כאן זה להגיד אסאפ או איזו 22,000, לא משנה מה.
אלי אלאלוף: תשבו ביניכם עם אנשי המקצוע.
<משה רפאלוביץ: אני רוצה אדוני ברשותך להתייחס לסעיף (2) בתכנית בטיחות המזון.
<משה רפאלוביץ: מדובר כאן על זיהוי כשלים בתהליכי הייצור והאריזה, שזה ברור למה מתכוונים, ובהמשך מדובר על ההובלה.
<משה רפאלוביץ: בהקשר של ההובלה צריך להגיד שלהבדיל מהתהליכים שקודמים להובלה, שנעשים תחת עינה הפקוחה של מערכת בקרת איכות שאנחנו מקווים שהיא תהיה מספיק טובה, הרי שההובלה נעשית הרחב מעינו הפקוחה של מישהו, במיוחד אם אנחנו בהמשך נבטל את בדיקות המשנה.
<משה רפאלוביץ: לכן צריך להכניס כאן מערכת לא רק של בקרה שתבקר בזמן אמת את המוצרים האלה אלא גם תתריע כאשר יש שם חריגות.
<משה רפאלוביץ: זה דבר מאוד חשוב למערכת שהיא קיימת והיא לא מערכת מסובכת מבחינה טכנולוגית.
<משה רפאלוביץ: זאת מערכת שקיימת ברוב הרכבים המסודרים היום וחשוב שתהיה כאן מערכת מתריעה שברגע שטמפרטורה ברכב עולה לפלוס שלושים, כמו שאנחנו רואים לעתים קרובות מדי לצערי, מישהו במשרד הבריאות יראה את הדבר הזה.
<נעה בן שבת: השאלה אם העניין לא קיים לגבי כל ההליך המובנה של זיהוי כשלים שלא רק מזהים אותם אלא גם צריך להתריע על כל כשל.
<משה רפאלוביץ: אבל כשזה בתוך מפעל, יש מערכת.
<משה רפאלוביץ: אנחנו מניחים מהכתוב שתהיה מערכת בקרת איכות שתנטר את זה לפי תכנית שתאושר, כך אני מבין את הכתוב, ואז היא תתריע גם בזמן אמת.
<משה רפאלוביץ: בהובלה זה לא קיים כי הרי בקרת האיכות לא נמצאת במשאית.
איציק שמולי: אני מסכים להערה הזאת ובכלל, אני חושב שבפרקים אחרים של החוק אנחנו התייחסנו למי שמוביל מזון בצורה שהיא לא פחות חמורה מבחינת האחריות שיש עליו בהשוואה אפילו ליצרנים.
איציק שמולי: לכן זה שהמוצר מיוצר בתנאים אופטימליים, זה דבר טוב ומרגיע, אבל אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שיקרו תקלות בדרך כי מחיר הטעות כאן הוא כבד מדי.
איציק שמולי: אלי הגיעו כל מיני עדויות של וטרינרים שתפסו מזון פגום גם של חברות שיש להן רישיון לייצר והן חברות בעלות מוניטין טוב מאוד.
איציק שמולי: השאלה אני חושב שאם עכשיו הולכים לשנות את ההסדר, הדבר האחרון שאנחנו צריכים לעשות זה להקל על הנקודה הזאת של ההובלה.
איציק שמולי: אלי, אני חושב שאנחנו צריכים לשמוע מכם איך יימנעו כל הדברים האלה כי הרי בסוף, לפי מה שאני מבין, אתה יכול למצוא את עצמך במצב בו המוצר יוצא מהמפעל שהוא עומד בכל סטנדרט, בהובלה הוא למשל מובל בטמפרטורה לא טובה, הוא מגיע למדף ואני מניח שאז המשווק יקפיא אותו מחדש לפני שהוא על המדף, ואיך תדעו על כך?
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מאיר כהן יחליף אותי.
אלי אלאלוף: (היו"ר מאיר כהן)
איציק שמולי: זאת בעצם השאלה העקרונית שנוגעת גם לביטול של הנקודות בהן בודקים את המשלוחים אבל גם באופן כללי.
<ינון יוני: בסעיפים האופרטיביים יש כרגע נושא של הובלה ומחויבות היצרן.
<ינון יוני: רכב שקיימת בו מערכת של תיעוד תקלות טמפרטורה ברכב.
<ינון יוני: זאת אומרת, חייבת להיות מערכת תיעוד של תקלות שכמובן הן חלק אינטגרטיבי ממחויבות היצרן ואם היא מערכת של היצרן עצמו.
<משה רפאלוביץ: תיעוד או התרעה?
<ינון יוני: אני דיברתי על תיעוד על תקלות.
<ינון יוני: דבר שני.
<ינון יוני: אנחנו מדברים כאן על מצב לא קיים היום, כפי שאמרתי, ב-75 אחוזים מהמפעלים של פיקוח ווטרינרי.
<ינון יוני: קיים גם פיקוח וטרינרי אצל היצרנים עצמם.
<ינון יוני: החוק הזה מחייב.
<ינון יוני: זאת אומרת, זאת כבר מבחינתי בדיקת המשנה הראשונה.
איציק שמולי: במפעל.
<ינון יוני: כן, כי היא תיעשה גם אקראית במפעל.
<ינון יוני: זאת אומרת, אותו רופא וטרינר יראה גם את הרכבים רגע לפני שהם יוצאים.
<ינון יוני: זאת אומרת, גם הוא בעצמו עושה בקרה על הרכב, על צורת העמסתו וגם על הטמפרטורה וגם על ריג'קטים שיגיעו בבקרה מימים שחלפו.
<ינון יוני: זאת אומרת, רכב שיש לו תקלה , מן הסתם תהיה לו תקלה חוזרת.
<ינון יוני: זאת אומרת, גם בבקרות האלה יגיעו לאותו רופא וטרינר - ולא רק ליצרן – שמפקח במפעל.
<ינון יוני: דבר נוסף.
<ינון יוני: זה לא במקום אותו פיקוח שייעשה גם בדרכי השיווק וגם שם תהיה בקרה על ההובלה.
<ינון יוני: תהיה בקרה על ההובלה גם כאשר הרכבים האלה עוצרים, פותחים את הדלתות ומשווקים ברשתות השיווק או באטליזים.
מאיר כהן: מי יבקר אותם שם?
<ינון יוני: רופאים וטרינריים שיהיו רופאים וטרינרים שמפקחים בשווקים.
מאיר כהן: כלומר, אם רכב מגיע לקריית שמונה, נניח במקום הייצור בודקים אותו, מי בודק אותו בקריית שמונה?
<ינון יוני: בקריית שמונה?
מאיר כהן: במפעל הבשר בתל אביב או בחיפה לבין קריית שמונה.
מאיר כהן: הוא הגיע לקריית שמונה, מי בודק אותו?
<ינון יוני: במפעל הבשר בודק אותו רופא וטרינר.
מאיר כהן: כל משאית או מדגמית?
מאיר כהן: כל משאית.
<ינון יוני: ביציאה.
מאיר כהן: אני מדבר על היציאה.
<ינון יוני: כל משאית.
<ינון יוני: נבדקת הבקרה בנקודת המקור על ידי הרופא הווטרינר ואנחנו מדברים על מערכת אבטחת בטיחות של המפעל כוללת גם את פן ההובלה.
<ינון יוני: יש מערכת של תיעוד לרכבים.
מאיר כהן: אתה סומך על המפעל?
<ינון יוני: אוי ואבוי אם לא נסמוך עליו.
מאיר כהן: אתה נאיבי.
מאיר כהן: אומר כאן הווטרינר של ירושלים – חבר הכנסת שמולי, אני לא יודע אם שמעת - לגבי חמישים טון בשנה.
איציק שמולי: קיבלנו עדויות מאזורים שונים בארץ.
איציק שמולי: אני קיבלתי עדויות מארבעה אזורים שונים - אנשים פשוט חוששים להיחשף ולכן אני לא אומר את שמם - לדוגמאות של חברות לא שחיטה שחורה אלא דוגמאות של חברות מובילות במשק.
איציק שמולי: אומרים לי שבערב החג תפסו שהסחורה פגומה ואז בעל החברה תגיד לעצמה שהיא עכשיו תשמיד שניים וחצי-שלושה טון בשר כשהיא יכולה להכניס אותו עכשיו לשווקים?
<ינון יוני: כשאני אומר את זה, חד משמעית הדבר הראשון זה אחריות היצרן.
<ינון יוני: חד משמעית אחריות היצרן.
<ינון יוני: הפיקוח הוא למעלה מזה.
<ינון יוני: גם בדיקות המשנה מבוצעות היום והן בדיקות משנה שמבוצעות בדרך נכון לרגע זה וגם אחרי בדיקת המשנה, למעשה הרכב ממשיך לטייל ברחבי העיר וזה בסדר גמור וממשיך לפתוח דלתות ולשווק.
<ינון יוני: לצורך העניין, אם יצא רכב מעיר מסוימת, מתל אביב, והוא צריך לשווק בבת ים, הוא יכול להגיע לבת ים ב-5 בבוקר, לעשות את הבדיקה ולהסתובב כל היום בבת ים.
<ינון יוני: זאת אומרת, להמשיך להסתובב עם הרכב.
<ינון יוני: גם אז צריכה להיות כאן בקרה.
<ינון יוני: לכן חלק מהבקרות הן בקרות גם בנקודות הקצה של רכבי ההובלה.
מאיר כהן: חבר הכנסת שמולי, רצית להוסיף משהו?
<גיל הכהן: רופא וטרינר רשותי.
<גיל הכהן: יש כאן עניין של הבנה.
<גיל הכהן: לפי התפיסה של יוני ינון, יצטרך להיות רופא וטרינר כמעט בכל עסק כאשר מדובר על עשרות אלפי עסקים.
<גיל הכהן: הוא יצטרך להיות כל יום כדי לקבל כל משאית כי אחרת אין לנו שליטה.
<גיל הכהן: נכון להיום רוב המשאיות, לא כולן, עוברות דרך נקודה מסוימת שגם לזה יש לארגון את הפתרון איך לעשות את זה בצורה נכונה יותר וזולה יותר לכולם.
<גיל הכהן: בנוסף יש גם אכיפה בשטח.
<גיל הכהן: כאשר רופא וטרינר יוצא לשטח, הוא לא נכנס רק לבית עסק אלא הוא גם בודק מדגמית משאיות שהוא רואה על הדרך וכך יש לנו ביקורת כפולה על הדברים.
<גיל הכהן: דיברו כאן על כמות בדיקות בעסקים, שם תיבדק גם הסחורה.
<גיל הכהן: כאשר סחורה נכנסת לעסק, היא מעורבבת עם הסחורה הישנה ועם הסחורה החדשה ואין בעיה להעלים את הסחורה הישנה.
<גיל הכהן: שם היכולת שלנו היא נמוכה יותר.
<גיל הכהן: ביקורת בעסק שהולכת על כמות, יכולה לקחת שלוש דקות וכשאתה תופס בעיה בעסק, זה יכול גם לקחת לך ארבע שעות.
<גיל הכהן: לכן אתה לא יכול לקיים ביקורת אמיתית בעסקים.
מאיר כהן: הבהרת את הנקודה.
מאיר כהן: חבר הכנסת שמולי.
מאיר כהן: אני מצטער, אבל אנחנו תמיד ניתן עדיפות לחברי כנסת, במיוחד שנמצאים כאן כל כך הרבה כך ששמולי ייקח את זכות הדיבור של כולם.
איציק שמולי: אני ויתרתי קודם בשלב הקרנבל בתחילת הדיון, אז יצאתי אבל עכשיו יש לי מה לומר.
מאיר כהן: אני מבקש ממך לא לתת ציונים.
מאיר כהן: היו כאן חברי כנסת שדיברו ברצינות וזה לא היה קרנבל.
איציק שמולי: לא, זה לא היה מכוון אליך.
איציק שמולי: סליחה אם פגעתי.
איציק שמולי: יש לי שאלת הערה לווטרינריים הרשותיים.
איציק שמולי: היום ההסדר הזה שמשאית מגיעה ורוצה לחלק בכמה וכמה ערים, נגיד בשתיים או שלוש ערים, היא עדיין צריכה לעצור בכל אחת מהן?
<משה רפאלוביץ: ברשותך, אני אסביר.
<משה רפאלוביץ: קודם כל, הדבר הזה נבנה בימים אלה ממש.
<משה רפאלוביץ: הוקמו עשרים נקודות בדיקה שמכסות את כל הרשויות בארץ.
<משה רפאלוביץ: נגמר הפיילוט בעניין הזה ועכשיו זה מורחב לכל החברות.
<משה רפאלוביץ: עשינו פיילוט על מספר מצומצם של חברות כדי לראות שזה עובד.
<משה רפאלוביץ: זה עובד מצוין.
<משה רפאלוביץ: ברגע שהדבר הזה עכשיו מורחב, וזה בימים אלה קורה, המשמעות היא שמשאית תעבור לכל היותר בדיקה אחת ביום.
איציק שמולי: קודם כל, אני שמח לשמוע.
מאיר כהן: אבל זה פיילוט.
<משה רפאלוביץ: הפיילוט הסתיים.
<משה רפאלוביץ: הפיילוט הזה עובד.
<משה רפאלוביץ: זה פיילוט שהקמנו אותו יחד עם מרכז שלטון מקומי והוא עובד.
<משה רפאלוביץ: מערכת המחשוב שלו, לקח לה קצת זמן והיו לה חבלי לידה קצת יותר מסובכים אבל גם זה נפתר כבר והיום זה עובד ובימים אלה מורחב לכל הארץ.
מאיר כהן: אני שומע התנגדות מגברתי.
מאיר כהן: , את רוצה להתייחס?
<אורלי זאבי: כן.
מאיר כהן: תציגי את עצמך.
<אורלי זאבי: זוגלובק, התאחדות התעשיינים.
<אורלי זאבי: אני באה מהמקום בו הגלגל פוגש את הכביש.
<אורלי זאבי: יש לנו עשרות מפיצים, לחברה שלנו יש עשרות מפיצים של התעשייה, ובמקום שהגלגל פוגש את הכביש מפיץ רגיל עובר שש בדיקות וטרינריות ביום.
<אורלי זאבי: הוא יוצא ממפעל, מרכז לוגיסטי, בכל מקום כזה יש וטרינר, במפעלים יש וטרינרים, במרכזים הלוגיסטיים יש וטרינרים, ומפיץ ממוצע עובר ארבעה רשויות, ארבעה רופאים וטרינריים נכון להיום.
<אורלי זאבי: כלומר, בתפעול של מפעלי תעשייה, בעידן של יוקר המחיה, בקומפלקס כזה של ניהול מערך תפעול, זה עולה לחברות ים של כסף.
<אורלי זאבי: אני מעריכה את זה בחמישה-שישה אחוזים תפעולי ממחיר המוצר.
<אורלי זאבי: זאת אומרת, בעידן שאפשר להוזיל ועדיין לשמור על פיקוח ממשלתי ועדיין להסדיר את הנושא בצורה כזאת של פיקוח עליון ולעשות סדר, אנחנו פוגשים היום טריפל רגולציה – משרד הבריאות, משרד החקלאות במפעלי תעשייה שמבוססים על חומרי גלם מן החי ואת הרופאים הרשותיים.
<אורלי זאבי: ארבעה מאלה ביום על כל רכב שלנו.
<אורלי זאבי: זאת אומרת, כשזה ייפתר - ובחוק הזה זה הולך להיפתר בצורה מסודרת, בצורה מוסדרת ובצורה נבונה ונעשתה כאן עבודה – אני מניחה שגם העלויות תפחתנה, גם חייו של מפיץ במדינת ישראל יהיו הרבה יותר נוחים, קלים ומפוקחים כי הפיקוח פשוט משתנה.
<אורלי זאבי: הנקודות הקריטיות שהמפיצים פוגשים פיקוח, בהחלט מוסדרות בצורה אחרת, בצורה יותר מסודרת.
<שלי עינב: אני מגיע מהמקום בו המשאית פוגשת את הכביש ואת הרופא.
<שלי עינב: אני חושב שאת קצת טועה ומטעה כי גם עוד לפני הרפורמה שקם הארגון ובחכמה יצר, עדיין עיריית ירושלים סיפקה בדיקות משנה, נקודת בדיקות משנה אזורית למעלה אדומים, לגבעת זאב, להר אדר, למבשרת ולירושלים עצמה.
<שלי עינב: איגוד ערים גוש דן קם והקים ולקח על עצמו וניפק או נתן שירותי בדיקת משנה לעשר רשויות מקומיות באזורו על מנת להימנע מהדבר הזה.
<שלי עינב: אותו הדבר לגבי ראשון לציון שנתנה שירותים לראשון, חולון ובת ים.
<שלי עינב: גברתי, את טועה ואת מטעה אנשים אחרים.
<אורלי זאבי: אני מוכרחה לענות לזה.
<אורלי זאבי: אני מוכרחה לשים דברים על דיוקם.
<שלי עינב: מעבר לכך, יצא - ובחכמה, על מנת להקל עליכם, ארגון הרופאים הווטרינרים - לפיילוט הזה על מנת להקל עליכם, על מנת להוזיל עלויות ועל מנת להקל בכלל על הפיקוח ולייעל אותו.
<שלי עינב: אז את לא יכולה לבוא ולומר את הדברים האלה בוועדה.
<אורלי זאבי: עדיין מפיץ פוגש ארבעה וטרינרים ביום.
<שלי עינב: כי אתם בוחרים לתת למפיץ שלכם לנסוע בכל הארץ עם סחורה.
מאיר כהן: היות והוא אמר לך שאת טועה ומטעה, חצי דקה.
<אורלי זאבי: השטח מעיד על כך שמפיץ ממוצע באזור המרכז עובר ארבעה רופאים וטרינרים.
<אורלי זאבי: זה לא סותר את מה שאומר ידידי כאן.
<אורלי זאבי: היה ניסיון להקים איגודי ערים עליהם גם דיברנו בחוק עכשיו, להוסיף אותם לחוק, אבל העניין הוא שיש איגודי ערים כאלה אבל הם לא נותנים מענה למספר רחב של ערים.
<אורלי זאבי: לכן דוקטור רפאלוביץ, אני מאוד מעריכה אותו, נמצא כאן והודיע שיש פיילוט כזה של להכניס יותר ערים, דבר שיפתור את ארבעת הווטרינרים.
איציק שמולי: אני חייב להגיד לך שאני מלא אמפתיה והבנה למה שאת אומרת ואני חושב שאם המשאית שלך עוצרת בארבע נקודות שונות, זה לא בסדר וזה צריך להשתנות.
איציק שמולי: זה לא אמור להיות כך.
איציק שמולי: מצד שני אני אומר, אדוני היושב ראש, ודווקא מהתחום השני שאני מתעסק בו, צער בעלי חיים – היא אמרה זוגלובק ולכן קפצה לי הדוגמה – אנחנו רואים מה קורה כאשר שמים את האחריות בידיים של החברות.
איציק שמולי: ברגע שנותנים לחתול לשמור על השמנת, ובמקרה הזה על הנקניקיות, הנה, שנה וחצי אחרי שהיה תחקיר בזוגלובק, יש עוד פעם תחקיר בזוגלובק לגבי צער בעלי חיים, ומי בממשלה הרגולטור שמטפל בזה?
איציק שמולי: אף אחד.
איציק שמולי: זה לא מעניין אף אחד.
איציק שמולי: אתם מביאים לכאן מודל חדש אבל מטרת המודל היא אמנם לחלק אחרת את האחריות ולא לזרוק אותה לגמרי.
<אורלי זאבי: לא זורקים כאן שום דבר.
<משה רפאלוביץ: אני חייב להעיר הערה אחת לגברת זאבי מזוגלובק אתם אנחנו עומדים בקשרי עבודה.
<משה רפאלוביץ: הפיילוט הזה שניסינו אותו, הוא פיילוט שעובד - הוא כבר לא פיילוט אלא זאת כבר מזמן תכנית עבודה – אנחנו הצענו לזוגלובק להצטרף לזה לפני למעלה משנה אבל זוגלובק מסיבותיה שלה בחרה לא להצטרף ובינתיים ממשיכה באמת לעבור יותר נקודות.
<משה רפאלוביץ: רק בהרחבה היא תיפטר מהדבר הזה.
<משה רפאלוביץ: אבל היא יכלה לפני שנה כבר להגיע לכך שאף מפיץ לא יעבור יותר מתחנה אחת.
<אורלי זאבי: אני מבקשת לשים דברים על דיוקם.
<אורלי זאבי: ביקשנו להצטרף לפרויקט אבל אמרו לנו - - -
<משה רפאלוביץ: אחרי שזה קרה.
<משה רפאלוביץ: שנה אחרי.
<אורלי זאבי: לפני חצי שנה.
<נמרוד הגלילי: אני חייב להצטרף לעמדה של זוגלובק ולציין שנכון להיום באמת יש כאן בעיה שמשאית אחת שעוברת מרשות לרשות, צריכה להיבדק עוד פעם ועוד פעם וזה פוגע בה באיכות המוצר.
<נמרוד הגלילי: צריך לזכור שגם על המשווקים יש את האחריות כדי לוודא והחוק קובע שלמשווק יש את האחריות לוודא שהמוצר שמגיע הוא מוצר טוב ואמין.
<נמרוד הגלילי: זאת אומרת שיש את האחריות גם של היצרן, גם של המשווק.
<נמרוד הגלילי: לכן הרפורמה הזאת בתחום הזה, אני חושב שהיא טובה והיא תייעל את המצב ולא תפגע.
<נדב גלאון: אין כאן תכנית חדשה שהיא חריגה בעולם.
<נדב גלאון: יש כאן יישור קו עם מדינות מתוקנות שברגע שהפיקוח במפעל המייצר הוא נאות ובנקודת הקצה, אין צורך בבדיקות משנה.
<נדב גלאון: לכן חבר הכנסת שמולי, לא צריך לדאוג.
<נדב גלאון: לא צריך לבדוק אפילו פעם אחת משאית שיצאה בפיקוח נאות.
<נדב גלאון: יותר מזה, אמרנו גם קודם שביצים לא נבדקות, חלב לא נבדק, הבשר המיובא לא נבדק, בשר הבקר לא נבדק היום.
איציק שמולי: אתה אומר מעצם זה שהאחריות על ההובלה היא על המפעל שיש לו תקן של יצרן נאות, זה מה שמרגיע אותך?
<נדב גלאון: אני אומר שמדובר כרגע על תכניות בטיחות מזון.
<נדב גלאון: מדובר על כך שמשרד החקלאות האמריקאי בעוד שבועיים מגיע לבדוק את זוגלובק ואת מילועוף ואת עוף טוב.
<נדב גלאון: הוא בודק אותם באותם תנאים שהוא היה בודק מפעל בארצות הברית שלא נדרש לבדיקות משנה.
<נדב גלאון: ברגע שהוא נותן את האישור שלו, גם כאן וגם בארצות הברית מבחינת ארצות הברית – לא צריך לבדוק את המשאית בדרך.
<נדב גלאון: לא קורה שום דבר בדרך.