GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: (ג) סבר נותן ההרשאה כי קיימת סכנה מיידית לבטיחות הציבור בהמשך פעילותו של בעל ההרשאה, רשאי הוא להורות על התליית ההרשאה לתקופה שלא תעלה על 14 ימי עבודה, עוד בטרם קבלת החלטה לפי סעיף זה.
<נעה בן שבת: " זאת ממש התלייה מיידית, הפסקת עבודה מיידית של אותו אדם.
<נעה בן שבת: זה מוגבל ל-14 ימים כי שם ההחלטות צריכות להיות מלאות ולעמוד בכל הכללים הרגילים.
<נעה בן שבת: (ד) החליט נותן ההרשאה לנקוט באמצעים כאמור בסעיף זה, ישלח לבעל ההרשאה הודעה מנומקת על כך בכתב.
<נעה בן שבת: "פסקה 173ד דחיית החלטה לעניין מתן הרשאה או חידושה בשל פתיחה בחקירה.
<נעה בן שבת: נקבע בתקנות לפי סעיף 173(א) כי תנאי למתן הרשאה, היעדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה, אין זה ראוי להיות בעל הרשאה, ונפתחה חקירה לפי דין נגד מבקש ההרשאה או בעל ההרשאה ביקש לא להעבירה כאמור, רשאי נותן ההרשאה לדחות את החלטתו לעניין מתן הרשאה או חידוש הרשאה, לפי העניין, עד לקבלת החלטה לעניין הגשת כתב אישום בקשר לאותה עבירה.
<נעה בן שבת: אם ראה שהדבר מוצדק בנסיבות העניין בשל חומרת העבירה.
<נעה בן שבת: החליט נותן ההרשאה לדחות החלטתו כאמור בסעיף קטן (א), ישלח לבעל ההרשאה הודעה מנומקת על-כך בכתב.
<נעה בן שבת: " זה מן סוג שהוא לא התליה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אדם שמבקש הרשאה או מבקש חידוש הרשאה.
<נעה בן שבת: זאת לא בדיוק התליה אבל אלה מצבים עד בירור לגבי חקירה שמתנהלת, או בדיקה אם קיימת הרשעה.
<נעה בן שבת: " עיון חוזר.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לשלבים של הערעורים או הבדיקות מחדש של החלטות שניתנו.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על החלטות מאוד מרחיקות לכת ועכשיו צריך לראות איזה הליכים עומדים לרשות מי שמבקש לבדוק אותם מחדש.
<נעה בן שבת: "סעיף 173 ה' עיון חוזר.
<נעה בן שבת: הרואה את עצמו נפגע מהחלטתו של נותן הרשאה לפי סעיף 173ג (התליה, הגבלה – נ.ב.
<נעה בן שבת: ) או 173ד (דחיית ההחלטה – נ.ב), רשאי לבקש עיון חוזר בהחלטה אם התגלו עובדות חדשות או השתנו הנסיבות ממועד ההחלטה הקודמת וזאת בתוך 30 ימים מגילוי העובדות החדשות על שינוי הנסיבות".
<נעה בן שבת: יש פה איזושהי מיידיות במצבים של עיון חוזר.
<חזקיה ישראל: אם נותן ההרשאה טעה ולא התגלו עובדות חדשות ולא השתנו הנסיבות ממועד החלטה הקודמת אלא הוא פשוט גילה את טעותו והוא ביטל הרשאה.
<חזקיה ישראל: הוא לא יוכל לחזור בו?
<נעה בן שבת: זה נוסח מקובל של עיון חוזר, של שינוי הנסיבות או שהתגלו נסיבות חדשות.
<נעה בן שבת: אם אתה מראה לו שיש נסיבות לא תואמות - - -
<חזקיה ישראל: לפי הנוסח פה - - -
<נעה בן שבת: צריך לראות שאנחנו גם מוסיפים הליך של השגה.
<נעה בן שבת: אתה אומר לו שיש פה עובדה שלא היתה בפניו.
<חזקיה ישראל: זאת לא נסיבה קודמת, לא השתנו הנסיבות ולא התגלו דברים חדשים.
<נעה בן שבת: מה זה טעה?
<נעה בן שבת: אנחנו הרי לא רוצים ליצור מצב שבו פונים לרשות כמה פעמים ואומרים לה שטעתה, כי הרי אין לדבר הזה סוף.
<נעה בן שבת: אנחנו מביאים בחשבון את המצבים האלה שיש משהו חדש ומבקשים לשקול מחדש.
<נעה בן שבת: אם לא, ז יש גם הליך של השגה בתוך המשרד או לגורם כפי שנפרט עכשיו וגם יש הליך ערעור.
<חזקיה ישראל: מדובר בעובדות חדשות.
<חזקיה ישראל: גם אם הם משוכנעים, לפי הנוסח הם לא יכולים לתקן.
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שזאת המשמעות.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים לאפשר עיון חוזר בכל מצב אי אין לדבר סוף.
<סיגל מרד אברג'יל: בתגובה לחיזקי.
<סיגל מרד אברג'יל: הסיטואציה שבה אני הרשות טעיתי, יש לי חובה לפעול.
<סיגל מרד אברג'יל: אני לא רוצה להגיע עם אדם שטעיתי בעניין ההחלטה שלו לערעור בבית משפט.
<סיגל מרד אברג'יל: זאת אומרת שזה לא ייקוב הדין את ההר.
<סיגל מרד אברג'יל: כאן ברור שאם מציפים לפני טעות, אני כרשות מנהלית עושה את מה שנדרש כרשות מנהלית כדי לתקן את הטעות.
<סיגל מרד אברג'יל: אלה סעיפים מיוחדים נוספים על החובות הכלליות החלות עלי.
<נעה בן שבת: "סעיף 173ו השגה.
<נעה בן שבת: מי שניתנה בעניינו החלטה לפי הוראות סימן זה, של מי שהוסמך למתן הרשאה מכוח תקנות לפי פקודה זאת, למעט המפקח הראשי, רשאי להגיש עליה השגה בכתב בתוך 30 ימים מיום שהומצאה לו ההחלטה כאמור.
<נעה בן שבת: הסמכות לדון בהשגה ולהחליט בה תהיה: 1.
<נעה בן שבת: לעניין החלטה כאמור של מי שנמנה עם שירות הפיקוח על העבודה – למפקח ראשי.
<נעה בן שבת: לעניין החלטה כאמור של מי שאינו נמנה על ארגון הפיקוח על העבודה, למי שהשר קבע כי השגה על החלטה של גורם כאמור תידון בפני, ככל שקבע.
<נעה בן שבת: " הסמכות של ההשגה בתוך ארגון הפיקוח על העבודה, המפקחים בתוך שרשרת הפיקוח, למפקח הראשי.
<נעה בן שבת: לגבי גורמים אחרים שניתנה להם סמכות כאמור בתקנות, כמו שכתוב ברישה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אותם גורמים שהוסמכו לתת הרשאה מכוח תקנות והם אינם המפקח הראשי.
<נעה בן שבת: אז הם פונים למי שנקבע שיש השגה.
<נעה בן שבת: זה רק אם נקבע כך.
<נעה בן שבת: אם לא נקבע, אז אין בעצם סמכות השגה ואפשר בעצם לפנות רק בהליך של ערעור.
<נעה בן שבת: אבל השר לא הוסמך במתן הרשאה מכוח תקנות לפי פקודה זאת.
<סיגל מרד אברג'יל: השאלה, אם לא יכולה להיות סיטואציה שבה בתקנות נקבע שהשר – בואו נבהיר את זה לפחות לפרוטוקול.
<סיגל מרד אברג'יל: שיהיה ברור שהסמכות על השגה היא לא לגבי החלטות של השר ולא לגבי החלטות של מפקח עבודה ראשי.
אלי אלאלוף: זה יהיה בפרוטוקול.
<נעה בן שבת: החלטה בהשגה לפי סעיף זה תינתן בתוך 60 ימים מיום הגשתה.
<נעה בן שבת: ג.
<נעה בן שבת: אין בהגשת השגה לפי סעיף זה כדי לעכב את ההחלטה שלגביה הוגשה או לגרוע מתוקפה, אולם מגיש ההשגה רשאי לבקש בהשגתו את עיכוב ביצוע ההחלטה; התבקש עיכוב כאמור, תינתן החלטה בעניין העיכוב בתוך שלושים ימים מיום הגשת הבקשה.
<נעה בן שבת: " עכשיו יש לנו את סעיף הערעור.
<נעה בן שבת: "173 ז' הרואה את עצמו נפגע מהחלטתו של נותן הרשאה לפי הוראות סימן זה, לרבות החלטה בבקשה לעיון חוזר, כאמור בסעיף 173ה (בעצם גם לרבות ההחלטה בהשגה – נ.ב.
<נעה בן שבת: ) רשאי לערער עליה בפני בית הדין האזורי לעבודה כמשמעותו בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1999 בתוך 45 ימים מיום שהגיעה לידיעתו".
<נעה בן שבת: "בדונו בערעור יקיים בית הדין האזורי ביקורת שיפוטית על החלטת נותן ההרשאה".
<נעה בן שבת: הכוונה היא, שהוא בודק האם ההליך המנהלי התנהל כמו שצריך.
<נעה בן שבת: הוא לא שם את שיקול דעתו במקום שיקול הדעת של נותן ההרשאה.
<נעה בן שבת: צריך לברר רק שאנחנו מדברים על ערעור גם על החלטה של נותן הרשאה שהוא השר?
<הדיל יונס: ראיתי את השאלה שלך הבוקר ולא הספקתי להתייעץ עם הרפרנטית הרלוונטית.
<הדיל יונס: עד סוף השבוע נשלח התייחסות.
<נעה בן שבת: אז פה זה נשאר פתוח.
<סיגל מרד אברג'יל: הסעיף הזה קיים במסגרת חקיקת העבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: זה סעיף שכבר עבר את הגורמים הרלוונטיים אצלכם.
<סיגל מרד אברג'יל: אם אפשר שתנסי לקבל את האישור עוד היום כדי שזה לא ימנע את ההצבעה.
<נעה בן שבת: זה אומר שכרגע אנחנו אומרים שזה כל נותן הרשאה.
<נעה בן שבת: גם אם זאת החלטה של השר היא עומדת לביקורת של בית הדין לעבודה.
<נעה בן שבת: אני זוכרת שבעתירות מנהליות החלטה של השר לא תמיד עומדת לביקורת, אבל יכול להיות שזאת החלטה על מדיניות ולא החלטה כזאת.
<חזקיה ישראל: לפי דעתי, אם לשר יש סמכות ספציפית בחוק לתת הרשאה, צריכה להיות גם אפשרות לפנות לבית הדין לעבודה.
<נעה בן שבת: אתה אומר שזה לא עניין של מדיניות, זה עניין של הרשאה פרטנית.
<נעה בן שבת: זה נשמע לי הגיוני.
<ורדה אדוארדס: לנו אין בעיה עם הפרשנות הזאת.
<נעה בן שבת: כרגע נשאיר את זה "נותן הרשאה לרבות".
<נעה בן שבת: אנחנו לא נכתוב את זה אבל אנחנו מבינים שזה גם כולל השר, כולל מפקח ראשי, כל נותן הרשאה.
<נעה בן שבת: "סעיף 173ח פרסום א.
<נעה בן שבת: המפקח הראשי רשאי לפרסם באתר האינטרנט את שמו של בעל הרשאה כאמור בסעיף 173א, מספר רישיונו ושם היישוב שבו הוא מתגורר, ולבקשת בעל ההרשאה, גם את פרטי ההתקשרות שימסור בעל ההרשאה.
<נעה בן שבת: בוטלה הרשאה שניתנה כאמור בסעיף 173ג יוסרו פרטיו של בעל ההרשאה מהרשימה כאמור בסעיף קטן א' ואם הותלתה ההרשאה יוסרו פרטיו של בעל ההרשאה לתקופת ההתלייה.
<נעה בן שבת: " זה אמור לייצג את המצב בפועל של מצב ההרשאה של אותו אדם.
אלי אלאלוף: למה זה חייב להיות פרסום של מקום שבו הוא מתגורר?
<ורדה אדוארדס: אנחנו ביקשנו להכניס את זה.
<ורדה אדוארדס: זה פשוט מידע לציבור לגבי כל מיני אנשים שמקבלים מאיתנו הסמכות והציבור ירצה להשתמש בשירותים שלהם.
<ורדה אדוארדס: יש לנו כאן את הסמכות לפרסם.
<ורדה אדוארדס: אם, למשל, אתה גר בצפת, אתה לא תזמין מישהו מבאר-שבע.
אלי אלאלוף: אבל למה מקום המגורים?
<ורדה אדוארדס: זאת פשוט אינפורמציה שעוזרת לך להחליט.
<נעה בן שבת: אולי נגיד מענו.
<נעה בן שבת: מענו זה יכול להיות גם מען העסק שלו.
<נעה בן שבת: סעיף 173ט זאת בקשה שלנו להוסיף החלת דינים על בעל הרשאה מסוים.
<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהוראות כל דין, דין מי שקיבל הרשאה לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה כדין עובד הציבור לעניין חוקים אלה: 1.
<נעה בן שבת: חוק העונשין התשל"ז-1977, לעניין העבירות הנוגעות לעובדי ציבור.
<נעה בן שבת: חוק שירות הציבור (מתנות), התש"מ-1979".
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים להוסיף את זה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שמקבלים תפקידי בדיקה ובקרה.
<נעה בן שבת: הם מגיעים למקום העבודה, הם מאשרים פעולות של גורמים אחרים.
<נעה בן שבת: הם יכולים לא לאשר.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שלמרות שאנחנו מבינים שיש פסיקה בנושא והפסיקה כן הכירה במקרים מסוימים על-כך שעובדים הם עובדי ציבור.
<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהפסיקה הזאת, בלי לקבוע שום דבר לגבי הוראות חקיקה אחרות, אם זה נמצא שם, אנחנו רוצים שבמקרה הזה – אנחנו מדברים פה על מגוון גדול של תפקידים שאפשר יהיה לקבוע מכוח ההוראות האלה, על תקנות רבות שאפשר יהיה לקבוע מכוח התקנות האלה.
<נעה בן שבת: כיוון שכך, אנחנו חושבים שתהיה פה הרשאה רחבה.
<נעה בן שבת: בגלל שההרשאה יכולה להיות במגוון מאוד רחב של תפקידים ועניינים, אנחנו מבקשים כן להחיל את שתי ההוראות האלה, דהיינו, חוק העונשין, את העבירות הנוגעות לעובדי ציבור.
<נעה בן שבת: חוק שירות הציבור (מתנות), מחייב להודיע על מתנות שמקבלים על-מנת למנוע מצבים של שוחד.
אלי אלאלוף: במקרה הזה למי הוא מודיע?
<ורדה אדוארדס: זה מפורט בחוק.
<חזקיה ישראל: ממונים על הבטיחות הם בעלי הרשאה פה?
<נעה בן שבת: האם אם מקבלים הרשאה מכוח החוק?
<נעה בן שבת: הם מקבלים מכוח חוק ארגון הפיקוח.
<ורדה אדוארדס: ממונים זה גם לא בדיקה ובקרה.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מדברים על בודקים מוסמכים, על מעבדות מוסמכות, על כאלה שבאים לבצע בדיקות הקובעות אם כן או לא.
<נעה בן שבת: גם בגלל הסתייגות של משרד המשפטים, אנחנו מבקשים להבהיר שאנחנו לא שוללים.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים במקרה המיוחד הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שיש להם תפקידי בדיקה ובקרה בעניינים הנוגעים לחיי אדם.
<נעה בן שבת: בעניין הזה במיוחד אנחנו רוצים להדגיש את הנושא הזה, מבלי לגרוע מכל הוראה אחרת שקיימת בדין ומבלי לגרוע מהפסיקה שקיימת בנושא הזה.
<נעה בן שבת: אני רוצה לציין שמחקנו פה את סעיף 5 שהיה, לגבי תיקון סעיף 194.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה ביקש להוריד את הסעיף הזה שהיה בנוסח לקריאה הראשונה.
<נעה בן שבת: הוא אומר שתיקון בנושא הזה צפוי בנפרד.
לפקודה יבוא: "אגרות 216א.
לפקודה יבוא: השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע – (1) אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת הרשאה ולחידושה; (2) אגרה בעד השתתפות בבחינות לצורך קבלת ההרשאה; (3) אגרה שעל בעל הרשאה לשלם בעד פיקוח על מילוי תנאי ההרשאה, בידי מפקחי עבודה שמונו לפי חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד–1954‏".
לפקודה יבוא: אם בסעיף קודם דיברנו על-כך שהשר רשאי לקבוע תקנות לגבי המחיר שגובים בעלי ההרשאה, הוא יכול לקבוע מחיר מזערי או מרבי לגבי נותני ההרשאה.
לפקודה יבוא: פה מדובר על אגרה שמשולמת בעד הפיקוח של משרד הכלכלה והמפקחים שלו.
לפקודה יבוא: הוא רשאי לקבוע אגרות וזה יהיה באישור הוועדה.
<חזקיה ישראל: לאן הולכים הכספים?
<נעה בן שבת: לאוצר המדינה.
<ורדה אדוארדס: הם לא מיועדים.
<סיגל מרד אברג'יל: הכלל הוא שלא מאשרים תקנות ייעודיות במשרד האוצר.
אלי אלאלוף: יש כאלה שכן מקבלים?
אלי אלאלוף: אם תספרו לי אני איאבק בשבילכם.
<נעה בן שבת: למשל, אגרות בנושא המזון, מיועד לתאגיד.
<נעה בן שבת: הם מממנות את פעולתו של התאגיד וזה מנוהל אפילו כמשק סגור.
<נעה בן שבת: זאת דוגמה לאגרה שמיועדת למשק סגור.
אמנון כהן: גם אנחנו ביקשנו להתנהל כמשק סגור.
אמנון כהן: בשלוש וחצי שנים הכנסנו לקופת המדינה 36 מיליוני שקלים מאגרות: הגשות בקשה, אישורים, רישיונות.
אמנון כהן: לא ראינו שקל מהכסף הזה.
אמנון כהן: כל תקן של מזכירה בשכר מינימום אתה צריך להיאבק שנה שלמה מול הנציבות.
אמנון כהן: ביקשנו משק סגור ואנחנו לא רוצים כלום.
אמנון כהן: אני מוכן לתת לכם 80% מהכסף ואני אתנהל רק ב-20% מהאגרות שאני גובה.
אמנון כהן: רישיון תקף רק אם הוא משולם.
אמנון כהן: היום קיבלתי נתון: 35.5 מיליון שקלים מה-1.5.2012.
אמנון כהן: שקל לא ראינו מהכסף.
אמנון כהן: אתה נאבק פה על כל חוקר, כל משרה, על כל יועץ.
אלי אלאלוף: בדיון שנעשה, אני אשמח שתעשה את זה.
אמנון כהן: אני אביא את הנתונים.
אלי אלאלוף: רצית לדווח לנו?
<הדיל יונס: הסעיף של הערעור מקובל עלינו.
<נעה בן שבת: שמתי לב שנציגת משרד המשפטים לא היתה כאן כשהקראנו.
<נעה בן שבת: אנחנו הקראנו את סעיף 173ט לגבי הנושא של סמכויות בדיקה.
<נעה בן שבת: כמו שאמרנו לוועדה, למרות שיש פסיקה בנושא, כיוון שפה מדובר בנושאים מאוד רגישים, שיובהר שמי שקיבל הרשאה לתפקיד בדיקה ובקרה יהיה עובד ציבור לעניין שני החוקים האלה.
<נעה בן שבת: בשלב כלשהו משרד המשפטים באיזה שלב לא היה מעוניין בהכנסה של ההוראה הזאת בגלל שיש פסיקה בנושא.
<נעה בן שבת: אנחנו כן מבקשים בגלל הרגישות של הנושא וסוג הסמכויות.
<נעה בן שבת: "7.
<נעה בן שבת: בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד–1954‏, אחרי סעיף 43 יבוא: "אגרות 43א.
<נעה בן שבת: (א) השר רשאי לקבוע – (1) אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת הרשאה ולחידושה; (2) אגרה בעד השתתפות בבחינות לצורך קבלת ההרשאה; (3) אגרה שעל בעל הרשאה לשלם בעד פיקוח על מילוי תנאי ההרשאה, בידי מפקחי עבודה לפי החוק.
<נעה בן שבת: (ב) סעיף זה "הרשאה" – כהגדרתה בסעיף 173א לפקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970".
<נעה בן שבת: אתם אומרים שזה לא נוגע לממונים על הבטיחות, זה רק תקנות שיותקנו?
<סיגל מרד אברג'יל: לא, אנחנו מדברים על תקנות שהותקנו מכוח חוק ארגון ופיקוח על העבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: אחד הסטים של התקנות שהותקנו מכוח חוק ארגון הפיקוח על העבודה זה גם תקנות ממונים על הבטיחות.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן, בעתיד אם נתקן את התקנות ונרצה לכלול בהן סעיף שמתייחס לאגרה לצורך מתן הסמכה לממונה על בטיחות, אז זה יכול להיות גם בהקשר שלהם.
<סיגל מרד אברג'יל: אבל, זה סט אחד של תקנות מכוח חוק ארגון הפיקוח על העבודה.
<נעה בן שבת: זה סעיף 173 רגיל.
<חזקיה ישראל: האם מישהו שעובר קורס במוסד לבטיחות וגיהות, הוא משלם עבור הקורס ובסופו של דבר אתם מאשרים או לא מאשרים.
<חזקיה ישראל: למעשה, אם אני מבין נכון, המשמעות היא שעלות הקורס תגדל.
<חזקיה ישראל: אם מישהו נמצא בהכשרה במוסד לבטיחות וגיהות לאחר שאתם אישרתם את ההכשרה ואת התנאים שלה.
<חזקיה ישראל: אני עכשיו רוצה כמעסיק לשלוח עובד לעבור את ההכשרה הזאת, למעשה אתם מייקרים לי באמצעות האגרה את ההכשרה.
<חזקיה ישראל: האם זה נכון?
<סיגל מרד אברג'יל: לא אמור להיות ייקור של עלות ההכשרה בגלל האגרה.
<ורדה אדוארדס: יהיה ייקור של ההכרה באדם.
<ורדה אדוארדס: בהכשרה אנחנו לא נוגעים ולא מדברים.
<חזקיה ישראל: אבל אם שלחתי עובד ואני רוצה שיותר עובדים שלי ילכו להכשרה ויתעסקו בבטיחות, אז אני משלם פעם אחת לגוף המכשיר, מתוך אותם גופים מכשירים שאתם מכלילים וגופים שיש להם אישור להכשיר עובדים.
<חזקיה ישראל: עכשיו אני רוצה לשלוח עוד עובד אז אני משלם לו פעם אחת את ההכשרה.
<חזקיה ישראל: עכשיו לפי פקודת הבטיחות אני אצטרך לשלם עבור אגרה כי העובד לא ישלם בעצמו.
<חזקיה ישראל: או שהמעסיק יגיד לו לשלם או שהוא לא ישלח אותו.
<חזקיה ישראל: מה משיגים פה מזווית ראיה של בטיחות?
<סיגל מרד אברג'יל: הסעיף כרגע מסמיך לקבוע אגרה.
<סיגל מרד אברג'יל: בסיטואציה שאתה מתאר, יכול להיות שלגבי אותו עובד יש משמעות לזה שהוא יידרש לשלם גם אגרת בחינה.
<סיגל מרד אברג'יל: זה לא שונה מכל מצב שבו אני לומד ועובר בחינה ממשלתית.
<סיגל מרד אברג'יל: אני לא גובה אגרה במקום שאני, הממשלה, לא מבצעת בעצמי את השירות.
<סיגל מרד אברג'יל: האגרה נגבית בעבור שירות שהממשלה מבצעת.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן, כן, אם תבוצע בחינה ממשלתית לצורך הסמכה של ממונים על בטיחות, יכול שתיקבע אגרה.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו נקבע אגרות בשיקול דעת.
<סיגל מרד אברג'יל: גם אנחנו כמו יתר משרדי הממשלה שפועלים היום, לוקחים לנגד עינינו את העניין של יוקר המחייה ונבחן היטב איפה נדרש ואיפה לא ומה העומס שזה מייצר גם על המעסיקים, גם על העובדים וגם עלינו כממשלה.
<סיגל מרד אברג'יל: יש פה איזה איזון ואין פה רצון להתפרע.
<סיגל מרד אברג'יל: אתה בעצמך אמרת שעד היום לא נגבו אגרות.
<סיגל מרד אברג'יל: בסדר, זה לא אומר שמחר בבוקר יוצאות בלי סוף הוראות תשלום ממשרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: האגרות זה עבור פעילות של הממשלה?
<ורדה אדוארדס: ברור שזה פעילות של הממשלה.
<חזקיה ישראל: אם אני שולח עובד להכשרה ובסופו של דבר הוא עובר בחינה, איזו פעילות יש לממשלה?
אלי אלאלוף: אם אין פעילות, אז זה לא מחייב.
<ורדה אדוארדס: אני אבהיר.
<ורדה אדוארדס: העובד שאתה מדבר עליו, ממונה על הבטיחות, הוא נמצא במסגרת שאנחנו מפקחים עליה.
<ורדה אדוארדס: אנחנו משקיעים כוחות פיקוח.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מקיימים ועדות קבלה עם אנשים שלנו.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מקיימים ועדות הסמכה שיושבים בהם אנשים שלנו ובוחנים.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מנהלים אחר-כך את כל חידושי ההסמכה.
<ורדה אדוארדס: כל שלוש שנים אנחנו בודקים את כל מה שקשור עליו.
<ורדה אדוארדס: אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד משאבי כוח אדם וכרגע הוא לא משלם עליהם פרוטה אחת.
<ורדה אדוארדס: לא זו בלבד אלא שיש מכוח חוק ארגון יש תפקידים.
<ורדה אדוארדס: לדוגמה, מכין תכנית ניהול בטיחות, שזה אדם שהכשיר את עצמו.
<ורדה אדוארדס: הוא קיבל מאיתנו את ההסמכה ואנחנו מנהלים את כל ההסמכות שלנו.
<ורדה אדוארדס: הוא לא בהכרח עובד מפעל.
<ורדה אדוארדס: הוא יכול להרוויח כסף מאוד יפה וטוב תמורת ההסמכה הזאת שאנחנו נותנים ומנהלים.
<ורדה אדוארדס: כיום הוא מקבל את כל השירותים האלה בחינם.
<ורדה אדוארדס: כל דבר יישקל לגופו.
<ורדה אדוארדס: אם נחליט שיש הצדקה, אנחנו ננסה להעביר את זה בוועדה כפי שנקבע וייגבו אגרות.
<ורדה אדוארדס: זה לא היום וזה לא מחר אבל האפשרות קיימת.
<חזקיה ישראל: אני מבין את מה שאת אומרת אבל המשמעות הסופית היא שעל תחום הבטיחות מטילים עכשיו אגרה שלא היתה.
<ורדה אדוארדס: לא נותנים.
<חזקיה ישראל: נותנים אפשרות להטיל אגרות בפיקוח ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
<חזקיה ישראל: המשמעות המעשית היא בסופו של דבר זה שהמחיר יעלה אם מישהו רוצה לקבל בטיחות.
<חזקיה ישראל: זאת המשמעות מבחינתי כפי שאני רואה אותה.
<שחר הכהן: אני דווקא כן מחזק את משרד הכלכלה למרות שזה פוגע בנו.
<שחר הכהן: היום העניין של האישורים וכל התהליך של הממונה שמצריך את האישור, מצריך את החידוש, מצריך את הבדיקה שלהם לכשירות, לוקח הרבה זמן.
<שחר הכהן: אם הם ייקחו כסף והתהליך יתקצר משמעותית ויהיה אפשר לקבל את השירות הזה בזמן קצר יותר, זה יעזור גם לנו כממונים וגם למעביד בסופו של דבר.
<שחר הכהן: זה משהו שיכול לתרום למערך.
<נעה בן שבת: למרות שזה מטיל עליכם עלויות?
<שחר הכהן: זה מטיל עלויות, זה נכון.
אלי אלאלוף: מה גובה של אגרה כזאת?
אלי אלאלוף: כמה זה יכול לעלות?
<ורדה אדוארדס: זה יהיה משהו פרופורציוני אנחנו לא הולכים להשית על אנשים אלפי שקלים עבור טיפול.
<ורדה אדוארדס: אנחנו נעשה את זה בהתאמה לאגרת אחרות שנגבות במדינה בכל מיני עניינים.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נתקדם.
כתוב פה: "סעיף 8 הוראות מעבר א.
כתוב פה: מי שערב תחילתו של חוק זה היתה לו הרשאה בתוקף לפי פקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970 יראו אותו כאילו קיבל הרשאה לפי חוק זה (בעצם הרשאה לפי נוסח הפקודה לפי חוק זה- נ.ב) והרשאתו תעמוד בתוקפה עד למועד פקיעתה לרבות ביטולה או התלייתה או עד חלוף חמש שנים מיום תחילתו של חוק זה, המוקדם מביניהם".
כתוב פה: המטרה היא לקבוע המשכיות של ההרשאות.
כתוב פה: אני רק לא בטוחה שאנחנו פה מפקיעים איזו הרשאה לפי ההוראות האלה.
כתוב פה: אתם מצפים בעצם שתוך חמש שנים אנשים יפנו אליכם ויבקשו חידוש של ההרשאות?
<ורדה אדוארדס: ההרשאות התחדשות.
<נעה בן שבת: התחדשו?
<נעה בן שבת: אז ההוראה הזאת נדרשת.
<נעה בן שבת: אגב, בקביעת הוראות לעניין סוגי הרשאות כמובן אפשר יהיה לקבוע את התוקף של ההרשאות אז ממילא נושא התוקף בא לידי ביטוי גם פה.
<נעה בן שבת: הנחיות והוראות נוהל הקובעות דרישות לבטיחות שהוצאו מכוח פקודת בטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970 ופורסמו באתר האינטרנט של משרד הכלכלה או התעשייה ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול וינהגו לפיהן ויראו אותן כמנויות בתקנות עד לביטולן או עד שייקבעו הוראות שיחליפו אותן לפי חוק זה או עד תום שנתיים מחום תחילתו של חוק זה, לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה רשאי להאריך בצו את התקופה האמורה לתקופות נוספות של 6 חודשים כל אחת ובלבד שסך כול תקופות הארכה לא יעלה על שנתיים.
<נעה בן שבת: " כאן מדובר על הוראות נוהל שקיימות היום וכוללות דרישות לבטיחות בעבודה.
<נעה בן שבת: אנחנו מצפים עכשיו שכולן ייקבעו בתקנות.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה ביקש בעצם הארכה של התקופה ואמר שהוא לא יוכל לעשות את כל התקנות האלה בכזאת מהירות ולא יוכל לעשות את זה לפני חלוף שנתיים.
<נעה בן שבת: מה יקרה אם לא יספיקו?
<נעה בן שבת: מוצע שהשר בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה יוכל להאריך בצו את התקופה הזאת כל פעם בשישה חודשים עד למקסימום של שנתיים נוספות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שכל תקופת הארכה של הוראות נוהל האלה לא תעלה בכל מקרה על ארבע שנים.
<נעה בן שבת: מצד אחד, זאת תקופה ארוכה, כשאנחנו מדברים על תהליך של התקנת תקנות.
<נעה בן שבת: מצד שני, כנראה שזאת התקופה המינימאלית ואחרי שנתיים הם כבר צריכים להגיע כל חצי שנה לוועדה ולבקש הארכת תוקף של ההוראות האלה אחרת תוקפן לא יוארך.
אלי אלאלוף: לפני שנצביע אני גאה לומר שזה החוק הראשון שעובר בשנת 2016 ועוסק בנושא בטיחות.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מחייב את כולנו לשמור על החיים של כולנו.
אלי אלאלוף: ההצבעה היא על הצעת חוק לתיקון פקודת הבטיחות בעבודה.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין הצעת החוק תיקון פקודת הבטיחות בעבודה (מס' 9), התשע"ו-2016, נתקבלה.
אלי אלאלוף: הצעת החוק עברה ואנחנו מעבירים למליאה לקריאה שנייה ושלישית בתקווה שזה יהיה כמה שיותר מהר.
אלי אלאלוף: לצערנו גם בכנסת יש בירוקרטיה.
<סיגל מרד אברג'יל: סליחה, רק רגע.
<סיגל מרד אברג'יל: יש לי חובה מוסרית.
<סיגל מרד אברג'יל: על התיקון הזה עבדה עורכת דין בשם חנה מזור במשך כמה שנים.
<סיגל מרד אברג'יל: היא פרשה לגמלאות בחודש אוגוסט השנה.
<סיגל מרד אברג'יל: בעצם אנחנו קוצרים היום את פירות עבודתה ואני ממש חשה חובה להודות לה על ההשקעה הרבה.
אלי אלאלוף: אני מודה לכולם.
אלי אלאלוף: היום ה-27 באוקטובר 2015, י"ד בחשון התשע"ו והשעה 09:40.
אלי אלאלוף: האיחור נובע מקדם דיון בנושא שכנראה מאוד מאוד חשוב ולכן ההתעניינות היא רבה.
אלי אלאלוף: אני מודה לכל מי שנמצא כאן ובמיוחד לחברי הכנסת הנוכחים - לחברת הכנסת יעל גרמן, לחבר הכנסת מאיר כהן, לחבר הכנסת אברהם נגוסה, לחבר הכנסת עודד פורר, לחברת הכנסת נורית קורן, לחבר הכנסת דוד ביטן, לחבר הכנסת איימן עודה, לחבר הכנסת איציק שמולי ולכל החברים האחרים שמלווים את הוועדה ולא רק בנושא הבשר אלא אלה שהנושא חשוב להם.
אלי אלאלוף: אני יודע שזה חוק טעון, חוק שיש לו הרבה הערות, חוק שדורש תשומת לב מרבית, חוק שיש בו דיני נפשות, חוק שיש בו בריאות הציבור וחוק שיש בו הרבה פרנסה ואינטרסים.
אלי אלאלוף: כל זה לגיטימי בעיני ולכן בחוק הזה אנחנו נלך בצעדים מדודים.
אלי אלאלוף: נחפש לא רק את ההיגיון אלא גם את הצדק וננסה בחוק הזה לתת תשובות למרות שאני אומר לכם מראש שהכוונה היא לסיים את החוק בחוק ההסדרים אבל אם יש סעיפים מסוימים שאנחנו נרצה להשלים אותם לאחר אישור חוק ההסדרים, הוועדה פתוחה לזה ואני בטוח שחברי הכנסת יתמכו בזה.
אלי אלאלוף: לחדשים בוועדה הזאת אני אומר שאנחנו מקיימים בוועדה הזאת דיונים מאוד מאוד פתוחים.
אלי אלאלוף: יש זמן לכולם, בלי הגזמה.
אלי אלאלוף: השעון הוא שעון, אבל אנחנו רוצים לשמוע את כולם ונעשה זאת בלי להיכנס האחד לדבריו של השני.
אלי אלאלוף: אני חושב שכך נצליח להתקדם לא פחות מאשר התקדמנו בנושא המזון היבש והרגיש.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני מציע שאת השעה הקרובה ניתן לדיון כללי.
אלי אלאלוף: כל מי שיש לו הערות, יוכל להתייחס.
אלי אלאלוף: ניתן בפינג פונג אפשרות לחברי הכנסת להתבטא ובמקביל גם לחברים הנוכחים.
<נעה בן שבת: נשאר חוב קטן.
<נעה בן שבת: הוזמנו לכאן נציגי המכס כדי לשמוע את דעתם.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת אם הם הגיעו, אבל אם הם הגיעו, אולי נאפשר להם להתייחס.
אלי אלאלוף: אנשי המכס הגיעו?
<זמר בלונדהיים: אני רואה עכשיו שהם הודיעו לי שהם יתעכבו, אבל אני יכול לעדכן בשמם כי שוחחנו אתמול בלילה.
<זמר בלונדהיים: הם מכירים את הצעת החוק ואין להם בעיות עקרוניות אתה.
<זמר בלונדהיים: ההצעה מתואמת אתם ואין להם קשיים אתה.
<זמר בלונדהיים: יש שתי סוגיות שאנחנו נלבן אתם ואם יהיה צורך, נביא נוסחים מעודכנים לעניין החפיפה והממשק בטיפול במשקאות משכרים ולעניין הוראות שמירת מסמכים.
<זמר בלונדהיים: מעבר לזה, אין להם הערות.
<זמר בלונדהיים: אני מניח שהם מתנצלים על שהם מתעכבים בכניסה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נתחיל בדיון הכללי.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת איימן עודה יהיה הראשון ואחריו חבר הכנסת מאיר כהן.
אלי אלאלוף: אני מברך את ענת כהן שהיא המנהלת החדשה של הוועדה אבל עם ותק בתוך היחידה של ניהול הוועדה.
איימן עודה: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אנשי המקצוע, אורחים נכבדים.
איימן עודה: אני מתנגד לשינויים בחוק וזאת מכמה סיבות.
איימן עודה: לגבי הזכויות של הרופאים הווטרינריים, כאן בעצם עושים להם הפרטה, מעבירים אותם מרשות מקומית שיש לה מחויבות כלפי הציבור לתאגיד מסוים ואנחנו עדים מזה עשרים שנים ורואים איך במקרים הטובים התאגידים או החברות אולי, ממש אולי, בשנה הראשונה טובים לעובדים וגם לכלל הציבור, אבל מיד זה מתחיל להידרדר ופוגע בכולם.
איימן עודה: אני הבנתי מכבוד היושב ראש שהוא מתכוון לתת אופציה לרשות המקומית להשאיר את הרופאים הווטרינריים אצלה או להעביר אותם לתאגידים.
איימן עודה: כפי שאני מבין את הרשויות המקומיות, הן יעדיפו שהרופאים הווטרינריים לא יהיו אצלן.
איימן עודה: אני רוצה להגיד שאצל האוכלוסייה הערבית, שהיא מתנהלת בצורה קולקטיבית, לצערי הרב, ופחות אינדיבידואלית.
איימן עודה: לכן כולם יודעים שהווטרינר הזה, הרופא, מהיכן הוא הגיע, מאיזו משפחה, מאיזה קבוצה, וראש המועצה המקומית הנבחר יתנקם בו ואין לי ספק בכך.
איימן עודה: כלומר, נכון שאנחנו מבחינה עקרונית נותנים את האופציה לראש המועצה המקומית, לראש הרשות המקומית, אבל מה שקורה בפועל זה שהוא יעיף את העובד הזה.
איימן עודה: כלומר, אנחנו נעביר אותם להיות רופאי קבלן, עובדי קבלן.
איימן עודה: אני חושב שהגישה הזאת, זה ברור לכולנו עכשיו, פוגעת בזכויות הרופאים, בזכויות העובדים בכל מקום.
איימן עודה: יש לי עוד הערה והיא לעניין הפיקוח.
איימן עודה: אם אנחנו מבטלים את עשרים המוקדים ואנחנו מעבירים את הפיקוח לאלפי מקומות קנייה, זה יפגע בפיקוח וזה יפגע בבריאות הציבור.
איימן עודה: אני מבין שחוק הקורנפלקס הוא חוק חשוב עבור הממשלה, ואני מציע לגבי הסוגיה הספציפית הזאת, שהיא הרופאים הווטרינריים, שאנחנו לא נחליט היום.
איימן עודה: אני הייתי בישיבה עם אנשי מקצוע ואני ראיתי שגם הם לא למדו את הנושא על בוריו וכי יש ויכוח פנימי ביניהם.
איימן עודה: לכן אני מציע שאולי יש אחוז מסוים של פגיעה בעובדים, בבריאות הציבור, ולכן למה לנו להחליט עכשיו?
איימן עודה: אני מציע שאנחנו בישיבה הזאת נשמע דברים מכל החברים ונחזור לכאן עוד שבועיים-שלושה, אחרי שלמדנו את הנושא לעומק, ואז נחליט ביחד.
מאיר כהן: בוקר טוב אדוני היושב ראש, ברכות למנהלת הוועדה החדשה ענת.
מאיר כהן: תצלח דרכך.