GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אנחנו ראינו את זה במכוניות ולכן הלכו ללכלך אנשים, דווקא חברים שלי ואת זה לא אהבתי, אבל היום אתה יכול לייבא מכוניות באופן אישי ולא אישי באמצעות חברות נוספות.
<אייל רביד: אם אפשר, אני לא מבין למה כתוב כאן ב-(ב)(1) גם אישור של היצרן שהמזון מיוצר.
<אייל רביד: נקודה.
<אייל רביד: למה צריך לכתוב במיוחד לצורך יצוא לישראל.
<אייל רביד: למה צריך את ה-במיוחד?
<נעה בן שבת: באותו מקרה שמזון מיוצר במיוחד לצורך מכירה בישראל, צריך לכתוב את זה שזה מיוצר לצורך מכירה בישראל.
<אייל רביד: את משאירה כאן טרמינולוגיה לעורכי דין.
<אייל רביד: ברוך השם יש היום במדינה יותר מדי עורכי דין וכל עורך דין ייקח את הסעיף הזה ויהפוך אותו כך ובכל קומבינציה זה מביא לכישלון.
<אייל רביד: לשם מה להוסיף את המילה "במיוחד בישראל"?
<נעה בן שבת: אני רוצה להראות לך.
<נעה בן שבת: ההתחלה, גם כאן, בתוך (1) יש שתי חלופות.
<נעה בן שבת: אומרים לך מסמך חתום על ידי היצרן וזה אתה נותן רק אם יש לך קשר עם היצרן.
<נעה בן שבת: יש לך אפשרות לא להיות בקשר עם היצרן ואז אתה נותן מסמך בדבר הרכב המזון ואומרים לך שלעניין מוצר שהוא בהרכב ייעודי המיוחד רק למכירה בישראל, רק יציין את זה שזה מיועד למכירה בישראל.
<אייל רביד: אני אשאל שאלה.
<אייל רביד: אתמול ישראל שיחקה נגד בלגיה.
<אייל רביד: אנחנו אתמול היינו במוקדמות היורו.
אלי אלאלוף: היא לא שיחקה.
<אייל רביד: לא שיחקה.
<אייל רביד: הם באו למגרש.
<אייל רביד: למה אני מספר את זה?
<אייל רביד: הגענו והיינו רשומים כחלק מאירופה.
<אייל רביד: אם אנחנו חלק מאירופה, באירופה יש את הדף הזה בכלל?
<אייל רביד: אני עכשיו רוצה להביא סחורה מהולנד לספרד, תגידי, מישהו ביקש ממני מסמך, לעבור לאלי, להתקשר ליוסי, לבוא לדוד ולהביא לו מסמכים?
<אייל רביד: אני לוקח את המשאית, שם עליה את הסחורה, מניע את הרכב, עובר את הגבול מה גם שאין גבול ואומר אהלן לשוטר ורק אם התחלף לי השלט הבנתי שעברתי מהולנד לספרד.
<אייל רביד: כאן בניתם רפורמה שהיא מצוינת, שהיא מנסה לעשות, לעודד ולהוריד, אבל עכשיו לשם מה צריך להוסיף עוד ועוד ועוד?
<אייל רביד: אפשר לעשות את זה קל.
אלי אלאלוף: זה קשור להסכמים של המדינות.
<אייל רביד: אבל אם אנחנו חלק מאירופה, אנחנו חלק מה-OECD, אנחנו תמיד רוצים להיות חלק מהם.
אלי אלאלוף: אירופה זקוקה לקבוצות חלשות.
<זמר בלונדהיים: כשנהיה חלק מה-EU, אני מניח שחלק מה שהועלה כאן ייפתר.
<זמר בלונדהיים: רק להסביר שוב באופן חד משמעי.
<זמר בלונדהיים: הסעיף הזה, הדרישה הבסיסית שלו היא סעיף (א).
<זמר בלונדהיים: תוצאות בדיקות מעבדה, כל אחד אמור להיות מסוגל להביא ואין שום קשר ליצרן ולא צריך להיות קשר ליצרן.
<זמר בלונדהיים: סעיף (ב), כתוב במפורש, ונכון, זאת שפה משפטית כי כך כותבים חקיקה ואין לנו ברירה אלא לכתוב את זה כך, אבל זה קודם כל על אף האמור.
<זמר בלונדהיים: כלומר, מי שיש לו קשר ישיר, וגם אז הוא רשאי.
<זמר בלונדהיים: גם מי שיש לו קשר ישיר, יכול עדיין לעבוד עם תוצאות בדיקת מעבדה אבל מי שיש לו את (א), זהו, הכול בסדר והוא לא צריך בכלל להיכנס ל-(ב).
<זמר בלונדהיים: לכן זה לא מעניין אותך אם זה מיוצר במיוחד לישראל, כן או לא, כל עוד יש לך את תוצאות בדיקת מעבדה שזה מה שיהיה ליבואן חדש, ליבואן מקביל.
<זמר בלונדהיים: לא צריך שום דבר אחר.
<זמר בלונדהיים: אך ורק מי שגם במקרה יש לו קשר ליצרן, יכול להביא משהו אחר.
<אייל רביד: הישיבות האלה מוקלטות?
<נעה בן שבת: גם בשידור.
<זמר בלונדהיים: זאת הרפורמה.
<אייל רביד: מי כמוך כעורכת דין יודעת שגם מה שכתוב, אתם יודעים להפוך את זה.
אלי אלאלוף: אמיר, רצית לומר משהו?
<אמיר רשף: ההסבר שזמר נתן, מניח את הדעת.
<אמיר רשף: זה הסיפור, שאפשר להביא בדיקות מעבדה ולא צריך את המסמכים.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין שבתודעה שלנו – וציין את זה חבר הכנסת אייכלר - כל מטרת החוק לא הייתה – ואני אומר את זה כמי שבא מבחוץ וחדש במערכת - לשפר את הפיקוח על איכות המזון.
אלי אלאלוף: סליחה, בלי לפגוע, זה לא מעניין.
אלי אלאלוף: מה שרצינו ומה שרוצים ומה שנחפש ונעשה זאת עד הסוף – וביקשנו את זה מהאוצר – להראות לנו שכל המהלך הזה בסוף מוזיל את המחיר, מוזיל למשתמש האחרון, דהיינו האזרח ובמיוחד האזרח החלש.
אלי אלאלוף: את זה נוכיח ואם לא נוכיח, אני מודיע שלא נעביר את החוק.
<אייל רביד: נוכיח.
אלי אלאלוף: אם לא נוכיח, לא נעביר את החוק.
אלי אלאלוף: אני לא באתי וקיבלתי הנחיה, כולל מהבוס הפוליטי שלי שיש לי את כל ההערכה אליו, לעשות את השינוי המהותי ואנשים עבדו לפני שהגעתי במשך שנים רבות על זה כאשר המטרה היא להוזיל את המזון וזה מאוד חשוב.
אלי אלאלוף: זאת מטרת קודש של כל המהלך הזה.
ישראל אייכלר: ליושב ראש הפריעה המילה דילר.
ישראל אייכלר: אייל אמר שצריך לקרוא להם דילרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להסביר לך למה היושב ראש התכוון ואעשה זאת אולי כפרשן.
ישראל אייכלר: היה יהודי שבא לשוק לקנות סחורה, נרות, קרון של נרות.
ישראל אייכלר: אמרו לו שהנרות עולים כאן מאה דולר לקרון – אני נותן סתם מספר – אבל נותנים לו בעשרה דולר קרון שלם של נרות.
ישראל אייכלר: הוא קנה ועכשיו הוא יציף את העיר בנרות, אז לא היה חשמל, ויעשה הרבה כסף.
ישראל אייכלר: הוא קונה את הקרון, נוסע לעיר שלו, מכריז שהוא מוכר רחמנא ליצלן נרות מצוינים ויפים, רק פתילה אין בנרות האלה.
ישראל אייכלר: הוא חוזר ומחפש את הדילר הזה ואומר לו: מה עשית לי?
ישראל אייכלר: אומר הדילר: מה קרה?
ישראל אייכלר: לא מכרת את הקרון?
ישראל אייכלר: נתתי לך בעשרה דולר ויכולת למכור בעשרים ובשלושים דולר.
ישראל אייכלר: אומר לו: לא, לקחתי את זה העירה, מכרתי לאנשים וכולם אומרים שאין פתילה.
ישראל אייכלר: אומר הדילר: אידיוט, הלכת למכור נרות בשביל להאיר את הבית?
ישראל אייכלר: אלה נרות בשביל דילרים, זה בשביל למכור סחורות בבורסה של נרות.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אני מכרתי לך בעשרה דולר ואתה תמכור לשני בעשרים דולר ובשלושים דולר ועד שתגיע למאה דולר כבר כולם הרוויחו וזורקים את הקרון.
ישראל אייכלר: זה נקרא דילר.
<אייל רביד: החלפת את השם מחבר הכנסת אייכלר לאבן שושן?
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לך שבגיל 12 כבר ידעתי את אבן שושן.
ישראל אייכלר: זה הסיפור שמפריע לגבי הדילר.
אלי אלאלוף: אני חייב להוסיף נימה אישית.
אלי אלאלוף: זה מה שעשו עם סבא שלי על איזו אנייה בחוף מרוקו.
אלי אלאלוף: אמרו לו שזאת האנייה שלך ויש שם א', ב', ג' ו-ד' וכשהלך לחפש מה יש בפנים, שאלו אותו מי אמר לו ללכת לבדוק.
ישראל אייכלר: תמכור הלאה.
ישראל אייכלר: לכן ליושב ראש מפריע המושג דילר.
<אייל רביד: אם מותר לי להזמין את כבוד חברי הכנסת לאחת הנסיעות לחוץ לארץ, לפולין או למקום אחר, כדי שתראו מה זה דילר.
<אייל רביד: על חשבוני.
<אייל רביד: רק כדי שתראו מה נקרא דילר באירופה ואז תבין שהדילר באירופה הוא קצת גדול מכל ישראל ביחד.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיב למשפט האחרון.
אלי אלאלוף: לא הייתה שום כוונה לפגוע במישהו.
אלי אלאלוף: הוא אמר משפט לא מתכוון, על חשבונו.
<אייל רביד: בהתחלה אמרתי אם מותר.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל גרמן, ברוכה הבאה.
<נעה בן שבת: אדוני, לפני שאנחנו עוברים לסעיף הבא, אני רוצה לשאול.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון או לפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון.
<נעה בן שבת: למה הכוונה?
<נעה בן שבת: לאיזה הוראות?
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, אפשר להתייחס?
<אלי גורדון: עוד לפני הסעיף.
<אלי גורדון: יש כאן נקודה אחת שכולם צריכים להבין והתייחסתם אליה.
<אלי גורדון: חוק בצורה חד משמעית כעיקרון מגדיר את האחריות של יצרן ויבואן לגבי סחורה שהוא משווק, אפרופו נרות בלי פתילה.
<אלי גורדון: חד משמעית.
<אלי גורדון: הסעיף שכרגע דנים בו, יוצר את האיזון ומגדיר מה הם התנאים שצריך לוודא לפני שהסחורה הזאת משווקת בארץ כדי לא לגרום למצב בו יש נרות ואי אפשר להאיר אתם.
<נעה בן שבת: מה עם ההוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי דין?
<נעה בן שבת: אלה הוראות לגבי מה?
<נעה בן שבת: לאיזה הוראות הכוונה?
<נעה בן שבת: סעיף 130(א).
<אלי גורדון: לפי חקיקת המזון וכל נהלי יבוא.
<ענת מימון: אלה הוראות מכוח סעיף מסוים?
<אלי גורדון: מכל הפרק הזה.
<נעה בן שבת: זה חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: אולי זה מיותר.
<נעה בן שבת: תבדקו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאולי המילים האלה מיותרות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר לחברים שהחוק הזה מלווה בתקציב משמעותי לתוספת כוח אדם.
אלי אלאלוף: אני הייתי מאוד רוצה לדעת, לבדוק אם זה מקל או יכביד על המערכת.
אלי אלאלוף: לפעמים יש פקידים – ואני כל החיים פקיד כך שאני לא מתבייש במילה אלא גאה בה – והייתי מאוד רוצה לדעת שבשלב מסוים אנחנו נראה את הארגון או את הרה-ארגון או השלמת הארגון עם התוספת של כוח אדם שייכנס למערכת.
אלי אלאלוף: יש כאן, אם אני לא טועה, סכום מאוד משמעותי ואולי אמיר יזכיר לנו אותו.
<אמיר רשף: יש כאן מעל חמישים.
אלי אלאלוף: הייתי מאוד רוצה שנקבל את מפת כוח אדם שתצטרף לפחות בקווים כלליים, ודאי לא בשמות.
ישראל אייכלר: זה גם התקציב, אדוני.
אלי אלאלוף: בתקציב זה קיים ומשוריין.
אלי אלאלוף: זה לא חייב להיות ביום אחד.
יעל גרמן: בסביבות 150 אלף שקלים.
אלי אלאלוף: אלי, בכוח האדם הנוסף הזה שיתווסף בעיקרו למערכת שלך, אני חושב שכדאי שנחשוב טוב, תחשוב טוב, לתת לנו תמונה על מנת שנדע לשפוט שלא מכבידים על המערכת אלא היכן שיש היום צווארי בקבוק, נוכל לפתור את הבעיות במקומות האלה.
ישראל אייכלר: איך תוודא את זה?
אלי אלאלוף: אני סומך על העובדים הבכירים של המערכת.
אלי אלאלוף: אני רוצה לדעת כי אמרתי שיש שיקול דעת והמסמך יצא בעקבות עבודה מאוד כבדה.
אלי אלאלוף: זה המסמך השלישי שהיינו רוצים לראות במקביל לכל החוק.
אלי אלאלוף: אמרנו שהראשון הוא לוח הזמנים שיידרש לכל אחד מהמהלכים, בשני ביקשנו לראות את היתרון הכלכלי בחוק הזה, את היתרונות הכלכליים בחוק הזה, ובשלישי, פריסת כוח אדם החדשה שתיכנס לתחום הזה.
ישראל אייכלר: ומה יהיה תפקידה.
ישראל אייכלר: אני מתנצל, יש לי ישיבת ועדה.
אלי אלאלוף: נראה לי חשוב שזה ייאמר ובעיקר ייעשה.
ישראל אייכלר: היה חשוב.
<ענת מימון: 131.
<ענת מימון: שמירת מסמכים הנוגעים ליצרן יבואן מזון ישמור אחד לפחות מבין המסמכים שלהלן הנוגע ליצרן המזון: אישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור, שניתן בידי אותו גורם מוסמך.
<ענת מימון: אישור שמתאפשר סחר חופשי במזון במדינת הייצור (Free sale certificate) שניתן בידי גורם המוסמך לתת אישור כאמור באותה מדינה.
<ענת מימון: תעודת בריאות (Health certificate) מאת גורם המוסמך לתת תעודה כאמור במדינת הייצור.
<ענת מימון: אישור כאמור בפסקאות (2) או (3) אף אם שמו אחר ובלבד שמשמעותו דומה והוא ניתן מאת גורם מוסמך כאמור באותן פסקאות.
<ענת מימון: אישור כאמור בסעיף 78 המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.
<ענת מימון: שמירת תרגום של מסמכים 131א שמירת תרגום של מסמכים אם מסמך כאמור בתת סימן זה אינו כתוב בשפה האנגלית או העברית, ישמור היבואן גם תרגום של המסמך לאחת משפות אלה, ולעניין מסמך שהוא תווית מקורית לפי סעיף 128(1) – תרגום נוטריוני.
<ענת מימון: אולם מפקח רשאי לדרוש תרגום נוטריוני של מסמך לפי תת סימן זה, ככל שראה כי נדרש תרגום כאמור לצורך השלמת ביקורת שערך.
<נעה בן שבת: רצינו לשאול לגבי תעודת בריאות.
<נעה בן שבת: מה התוכן שלה?
<נעה בן שבת: זה הוזכר באחד הדיונים הקודמים.
<אלי גורדון: השאלה לגבי תעודת בריאות בלבד?
<אלי גורדון: סוגי מסמכים שונים שבסופו של דבר מתייחסים למספר נקודות.
<אלי גורדון: האחת, שהיצרן נמצא בפיקוח של מדינת המקור.
<אלי גורדון: שנייה, בהתייחס ל-Free sale certificate, שאותו מוצר באופן חופשי נמכר באותה מדינה, ואם זאת תעודת בריאות, בחלק מהמקרים מתייחס למוצר עצמו באופן פרטני או באופן רוחבי.
<אלי גורדון: כשאני מדבר על פרטני, הכוונה היא בהסתמך על תוצאות בדיקה, קרי, התייחסות למוצר ספציפי שנמצא במשלוח עצמו.
<נעה בן שבת: את זה נותן הגורם המוסמך באותה מדינה?
<אלי גורדון: הרשויות באותה מדינה.
<רז הילמן: זה גם נושא עליו דיברנו אתמול.
<רז הילמן: ב-131(א) סוכם שצריך להוסיף את המילים, בסיפא, "אלא אם הצהיר שאין בידיו מסמך לפי 119(א)(2)" שזה בעצם אותו יבואן מקביל שאין לו את המסמכים האלה.
אלי אלאלוף: אתה מדבר על יבואן חדש.
<ענת מימון: זאת תוספת שאתם מבקשים?
<רז הילמן: תוספת הצוות הבין-משרדי.
<רז הילמן: זמר יצא אבל אני מניח שאלי יוכל להגיד.
<רז הילמן: אתה זוכר.
<רז הילמן: אלא אם הצהיר שאין בידיו מסמך לפי סעיף 119(א)(2).
<אלי גורדון: 119 הוא סעיף של צ'ק ליסט, מה הוא צריך להצהיר לגביו.
<ענת מימון: הוא יכול להגיד שאין לו את כל המסמכים?
<נעה בן שבת: אז יש בדיקות יותר מחמירות.
<נעה בן שבת: הבדיקות בפועל יותר מחמירות.
<רוית ארבל: לא הבנו.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהיבואן חייב לשמור את המסמכים האלה.
<נעה בן שבת: אומר רז שיש אפשרות שאין לו את המסמכים האלה.
<נעה בן שבת: יהיו לזה תוצאות מבחינה זו שבתחנת ההסגר, יכול להיות שהמוצר שלו ייבדק בגלל שאין לו את המסמכים האלה.
<ענת מימון: הוא יצהיר על כך שאין לו את המסמכים האלה.
<רוברט סגל: אנחנו מדברים על יבואן חדש שאין לו קשר ישיר.
<רוברט סגל: זה הרעיון?
<ענת מימון: הסייג לכאורה חל על כולם, אם כותבים אלא אם הצהיר.
<רז הילמן: בגלל שהמשמעות של ההצהרה הזאת היא שתיבדק בתחנת ההסגר ולא באופן אקראי, מובן שמי שיש לו את המסמכים האלה, יעדיף להגיש אותם.
<רוברט סגל: ולכן מדובר על יבואן חדש?
<רז הילמן: בנוסח של ההגדרה החדשה.
<רז הילמן: עוד הערה.
<רז הילמן: בסעיף (ב) יש טעות בניסוח.
<רז הילמן: אלי, אולי תסביר אתה מה אתם התכוונתם וזמר אמור לנסח את זה מחדש.
<ענת מימון: הקראנו את זה.
<ענת מימון: אנחנו מציעים לעשות כאן סעיף נפרד ולקרוא לו שמירת תרגום של מסמכים.
<נעה בן שבת: הוא חל על כל תת הסעיף.
<נעה בן שבת: הוא חל על כל המסמכים שבסעיף הזה.
<ענת מימון: זה סעיף 131א.
<אלי גורדון: זאת הייתה גם הכוונה שלנו שלמעשה כל המסמכים שנשמרים על ידי היבואן, הם צריכים להיות או באנגלית או בעברית או מתורגמים ותווית היא דבר הנדרש שיהיה במידית כבר בתרגום נוטריוני.
<אלי גורדון: כל השאר בהתאם לדרישה.
<רז הילמן: אמרנו גם תווית, שזה לא בהכרח, שזה שיקול דעת.
<רז הילמן: אמרנו שיש חובת תרגום אם זה לא באנגלית, אבל חובת תרגום נוטריוני היא לבקשת המפקח.
<רז הילמן: זאת אומרת, אין הכרח.
<נעה בן שבת: גם התווית?
<נעה בן שבת: כתוב כאן תרגום נוטריוני.
<אלי גורדון: אני אבדוק את עצמי אבל למיטב זיכרוני, רז, בסופו של דבר השארנו תווית שהיא לא באנגלית, תהיה בתרגום נוטריוני כבר מלכתחילה כי למעשה היא מהווה - - -
אלי אלאלוף: באנגלית זה מספיק.
<אלי גורדון: באנגלית זה מספיק אבל לא תמיד זה באנגלית.
<אלי גורדון: זה יכול להיות גם בשפה שאנחנו לא מכירים אותה ואין יכולת לבדוק אותה.
אלי אלאלוף: ואז זה נוטריוני.
<אלי גורדון: רצוי, כי זה הדבר היחידי שיוצר קלירנס ההתחלתי.
אלי אלאלוף: כאשר השפה לא ידועה, רצוי שתתורגם לעברית?
<אלי גורדון: או לאנגלית או לעברית.
<אלי גורדון: אין מגבלות.
<רז הילמן: אלי, בגלל היקף המוצרים המדוברים, אני חושב שכן כדאי שהכלל יהיה שאין חובת תרגום נוטריוני ומפקח כמובן יוכל לדרוש את זה כי פשוט מדובר על היקפים עצומים ויבוא ממדינות בהן אין שפה אנגלית, זה לא כזה יבוא שכיח.
<רז הילמן: אם ירצה מפקח, הוא יבקש.
<רז הילמן: אם היבואן יחשוב שהוא לא רוצה להתעכב כי מה שאלי בעצם מציין זה שהיבואן התעכב כאשר מפקח יבקש ממנו תרגום נוטריוני, ואז הוא יצטרך ללכת ולהשיג תרגום נוטריוני וזה יעכב אותו.
<רז הילמן: אני אומר, תנו ליבואן להחליט מה עדיף לו, אם עדיף לו להתעכב כאשר מפקח מבקש ממנו תרגום נוטריוני, או שעדיף לו מראש לעשות את זה.
<רז הילמן: זאת בעצם האמירה.
<נעה בן שבת: אני מבינה שיש מחלוקת בעניין הזה.
<אלי גורדון: מבחינתנו, כדי שלא להכביד על היבואן אחר כך.
<אלי גורדון: אנחנו צריכים להבין שבדיקת מסמכים צריכה להיות חלק מפיקוח.
<אלי גורדון: ברגע שאנחנו רואים שיש תווית שזה הדבר היחידי בחלק מהמקרים, שהופך להיות המסמך הראשוני אותו בודקים ועליו מסתמכים והוא יהיה בתרגום שהוא לא תרגום מתוקף נוטריונית – משמעות הדבר מסמך שבדקתי אותו - - -
אלי אלאלוף: אני הבנתי כאן מרז שלפני שהמשלוח יגיע.
<אלי גורדון: לא. לא.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, אני אסביר.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על מצב שבו משלוח מזון שוחרר כבר מהנמל כי שם לא עצרנו אותו, יבואן מתחיל לשווק את המוצר ומגיע מפקח לבדיקה ובין היתר רוצה לבדוק את התיעוד ואת המסמכים של המוצרים שנמצאים כבר בדרכי השיווק.
<אלי גורדון: מה שהוא צריך לעשות זה לבדוק תיק של המוצר, מידע לגבי מוצר.
<אלי גורדון: בחלק מהמקרים מידע לגבי מוצר, ההתחלתי שלו לפחות, הוא תווית.
<אלי גורדון: אנחנו מסתמכים על בדיקת תווית.
<אלי גורדון: כאשר תווית מתורגמת ולא מתוקפת על ידי נוטריון שהתרגום הוא נכון, למעשה - - -
אלי אלאלוף: אני ממש מבולבל.
אלי אלאלוף: אתה יכול לשחרר סחורה עם תווית לא מובנת, או באנגלית או בעברית, לשווק אותה ורק אז בפיקוח אתה תבוא ותדרוש לתרגם אותה?
יעל גרמן: אין חובה שעל כל סחורה תהיה עליה תווית?
אלי אלאלוף: לפני שהיא תשווק.
<אמיר רשף: יש סעיף של חובות סימון, איך אתה מוכר מזון בישראל, חובה על היבואן שכאשר מוכרים את זה לציבור, יש את כל מה שצריך בעברית לפי התקינה.
<אמיר רשף: הסעיף הזה ספציפית הוא על חלק מהמסמכים שאנחנו רוצים שהיבואן ישמור ומה שזה אומר.
<אמיר רשף: אם מכל סט המסמכים עליהם דיברנו קודם אין בעברית או באנגלית, מצפים שלפחות את התווית היבואן יחזיק לגביה תרגום.
<אמיר רשף: כמו שאלי אומר, זה המעט שהוא יכול לדרוש כדי להבין מה יש במוצר הזה.
<נעה בן שבת: אבל אדוני, אני חושבת שצריך להבהיר.
<נעה בן שבת: השאלה שלך באמת משקפת את המצב.
<נעה בן שבת: המשמעות של ההקלה בבדיקת מזון רגיל היא שהמזון מגיע ומשוחרר על סמך זה שניתנה הצהרה על יבוא מזון רגיל.
<נעה בן שבת: הוא משוחרר והוא לא ייבדק.
<נעה בן שבת: לא כל משלוח ייבדק.
<נעה בן שבת: זאת המשמעות.
אלי אלאלוף: זה דווקא לא מפריע לי.
<אלי גורדון: זה כל הרעיון.
אלי אלאלוף: אני חושב שבמקביל יעשו את התרגום שלו.
אלי אלאלוף: חבל שפתאום יבוא המפקח ויגיד שזה לא מתורגם, תקפיאו את המכירה.
<רונית דוידוביץ: מנהלת המותג הפרטי במגע.
<רונית דוידוביץ: שאלה עקרונית.
<רונית דוידוביץ: התווית מהווה שלב ראשוני באישור ראשוני של מוצר.
<רונית דוידוביץ: מה לגבי ההיסטוריה, לגבי העבר?
<רונית דוידוביץ: יש לנו אלף מוצרים, רובם עם תוויות לא באנגלית שאושרו.
<רונית דוידוביץ: יש מפרטים באנגלית וכל התכתובת היא באנגלית אבל התווית המקורית עד היום לא נדרשנו לתרגום נוטריוני.
<נעה בן שבת: כיבואנים?
<רונית דוידוביץ: כיבואנים.
<רונית דוידוביץ: יבוא של מותג.
<אלי גורדון: במקרה בו מדובר בתווית שמכילה טקסט ומידע בשפה האנגלית, את לא צריכה לתרגם את זה.
<רונית דוידוביץ: הרוב הם מפולין או מאיטליה.
<אלי גורדון: למיטב ידיעתי לפחות באיחוד האירופי, לפי רגולציה 1169, יש חובה של איקס שפות.
<אלי גורדון: זאת אומרת, בהתאם לאזור שיווק.
<אלי גורדון: בדרך כלל יש אנגלית בין היתר.
<אלי גורדון: במידה ואין, בהסדר העתידי.
<רונית דוידוביץ: העתידי.
<אלי גורדון: העתידי.
<אלי גורדון: מאז שהחוק יחול.
<אלי גורדון: אנחנו לא הולכים אחורה.
<אלי גורדון: לעניין של היסטוריה, בתקופת המעבר יש התייחסות פרטנית.
<אלי גורדון: אני כרגע מתייחס להסדר העתידי.
<אלי גורדון: בהסדר העתידי, ברגע שיבואן למעשה מייבא ללא חסם בדרך מבחינת תחנת הסגר, מזון ושם אותו אצלו במחסן, תנאי ראשון הוא שהוא צריך לוודא שמתקיימים, והוא מצהיר על כך שהוא יודע ומכיר את החקיקה בתחום המזון שחלה על המוצר הספציפי.
<אלי גורדון: הוא בודק שיש לו את כל מה שנדרש לצורך השמירה של תיעוד ומסמכים אצלו ואז מתחיל לשווק.
<אלי גורדון: ביום שבו מפקח מגיע לביקורת במחסן ורוצה לקבל מידע לגבי מוצר כזה או אחר מפול המוצרים שייבאתם, נרצה לראות תווית או באנגלית מקורית כהגדרתה או תרגום נוטריוני במידה והמותג לא בשפה האנגלית.
<רונית דוידוביץ: אז זה כן מתייחס לעבר.
<נעה בן שבת: אם יש מוצרים שכבר נמכרים עכשיו?
<נעה בן שבת: אתה מדבר רק על שלב ההגעה לישראל?
<רונית דוידוביץ: הוא דיבר על המחסנים, על סחורה שלי שכבר נמצאת בהם.
אלי אלאלוף: אני רוצה לנסות להבין.
<רונית דוידוביץ: אלי, היא נכנסה לפי החוק הקודם.
<נעה בן שבת: לפי המצב הקיים.
<אלי גורדון: אבל יש שנה וחצי ויש הוראות מעבר.
<נעה בן שבת: אבל נשארו לה מלאים.
אלי אלאלוף: אני רוצה לנסות להבין כדי להיות שותף לדיון.
אלי אלאלוף: אתם רגילים לייבא מוצר כבר שנה ושנתיים ועוד לפני כן.
אלי אלאלוף: עכשיו יש משלוח חדש של אותו מוצר.
אלי אלאלוף: האם התקנות האלה מחייבות את המשלוח החדש?
<רונית דוידוביץ: כי אישור התווית, אישרת אותו, אתה ממשיך להביא.
<רונית דוידוביץ: הוא לא כל משלוח.
אלי אלאלוף: השאלה היא מה קורה מעכשיו.
אלי אלאלוף: מה זה עושה?
<אלי גורדון: יש הוראות מעבר.
<אלי גורדון: עניתי.
אלי אלאלוף: כנראה בהוראות המעבר כן יידרשו.
אלי אלאלוף: מה שיגיע חדש, יום אחרי כניסת החוק.
<זמר בלונדהיים: מה שהגיע לפני, כאשר משטר הפיקוח היה אחר, אין הגיון - --
אלי אלאלוף: אם אני מבין, במשלוח הבא יום אחרי כניסת החוק לתוקף, כן יהיו דרישות שאתם חייבים למלא.
<אמיר רשף: צריך לזכור שלעניין מזון רגיל, אנחנו מורידים את הדרישה לאישור מקדים.
<אמיר רשף: היא רק צריכה למסור הצהרה על סוג המזון וכל מה שדיברנו עליו אתמול ומאז יש לה מסלול ירוק.
<אמיר רשף: זה נכון שמצפים ממנה שעכשיו היא תתרגם אבל הפרוצדורה משתנה מהותית.
<זמר בלונדהיים: יש גם שנה תחילה עד יום החוק.
<זמר בלונדהיים: יש מלאים שלא תספיקו לרוקן בשנה?
<רונית דוידוביץ: כן.
<רונית דוידוביץ: יש מוצרים שהם בתוקף גם לארבע שנים.
<זמר בלונדהיים: שנמצאים בחוץ לארץ?
<רונית דוידוביץ: לא.
<זמר בלונדהיים: מוצרים בחוץ לארץ שלא תספיקו לייבא לאורך השנה הזאת?
<זמר בלונדהיים: על זה אנחנו מדברים.
<רונית דוידוביץ: בוודאי אבל זה גם לא קשור.
<זמר בלונדהיים: מה זה לא קשור?
<זמר בלונדהיים: אתם אומרים כאן דברים שונים.
<זמר בלונדהיים: יש לנו מוצרים בחוץ לארץ שתהיה לכם בעיה לייבא במהלך השנה הזאת לפני יום התחילה?
<קריאה: אבל יש הוראה מפורטת לגבי אישורים והחלטות.
<קריאה: ימשיכו לחול ההוראות למתן החלטה.
<רונית דוידוביץ: למה להיצמד דווקא לתווית?
<רונית דוידוביץ: אנחנו הרי מעבירים את הדוקומנטים באנגלית.
<רונית דוידוביץ: מפרט המוצר, הפרודוקטים, מגיעים מהיצרן חתום באנגלית.
<רונית דוידוביץ: למה אני עכשיו צריכה ללכת לנוטריון?
<אמיר רשף: יש לך מסמך באנגלית?
<רונית דוידוביץ: ודאי.
<רונית דוידוביץ: תמיד יש לי.
<רונית דוידוביץ: אני צריכה עכשיו לקחת מזכירה במשרה מלאה ומגה פיטרה עכשיו מאות עובדים במשרדים.
<רונית דוידוביץ: אנחנו צריכים לקלוט עכשיו בן אדם שיתעסק רק עם התרגומים האלה.
אלי אלאלוף: אנחנו נשמור על מגה שלא תתפרק.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, אני אתייחס.
<אלי גורדון: אני חושב שלא הסברתי את עצמי מספיק טוב ואני לכן אלך נקודה נקודה.
<אלי גורדון: לעניין סחורות שנמצאות בצנרת, עד לכניסת החוק – יש הוראת מעבר פרטנית.
<אלי גורדון: אני חושב שהנקודה ברורה.
אלי אלאלוף: פרטנית, זה אומר יותר משנה?
<אלי גורדון: נותנת דעת לאותם מלאים שנמצאים.
<אלי גורדון: אם היא לא מספיק טובה, לכשנגיע להוראות המעבר, ניתן מענה.
<אלי גורדון: אני שוב רוצה להיות ברור ולבקש לקרוא.
<אלי גורדון: אמרתי, כל הנושא של חובת תרגום נוטריוני מתייחס לכל שפה שהיא איננה השפה העברית או האנגלית.
<רונית דוידוביץ: אלה רוב המוצרים.
<אלי גורדון: את כרגע שואלת למה את צריכה לתרגם מסמך שהוא באנגלית.
<קריאה: כאשר המפרט באנגלית, למה צריך לתרגם אותו?
<רונית דוידוביץ: יש לי מפרט באנגלית.
<רונית דוידוביץ: התווית נמכרת בלטביה אבל היצרן מעביר לי מסמכים באנגלית ורשימת פרודוקטים באנגלית.
<רונית דוידוביץ: הכול באנגלית.
<אלי גורדון: את צוללת לנקודה מאוד מאוד פרטנית.
<אלי גורדון: מקרה מתואר הוא כזה: יש מסמכים באנגלית כי היצרן חייב להעביר והתווית היא בפולנית.
<רונית דוידוביץ: נכון.
<אלי גורדון: הנקודה שנשאלת כאן היא איך את יודעת לתקף – את, לא אני כגורם מפקח – ואיך את יודעת לזהות שמה שכתבו לך באנגלית תואם למה שמופיע על גבי התווית בפולנית או בלטבית או בכל שפה אחרת?
<אלי גורדון: אם זה בסינית, עוד יותר קל?
<רונית דוידוביץ: לצורך העניין אתה יכול להגיד את זה גם על מפרט המוצר.
<רונית דוידוביץ: הוא הרי מעביר לי מפרט באנגלית כי יש לו בלטביה את המפרט שלו, אבל הוא מתרגם אותו ומעביר לי אותו.
<רונית דוידוביץ: איך אני יכולה לדעת שהאנגלית שהוא העביר לי זה נכון?
<רונית דוידוביץ: יש גבול מסוים.
אלי אלאלוף: אבל יש כאן איזו סתירה שחייבים בשלב מסוים לאמת ולהפסיק אותה.
אלי אלאלוף: אפשר לקבל מסמך על כל דבר אבל אף אחד לא אימת בין המסמך לבין הסחורה עצמה שתעודת הזהות שלה היא התווית.
אלי אלאלוף: חייבים בשלב מסוים לעשות את התאמה בין זה לבין זה.
<רונית דוידוביץ: מפרט מוצר הוא לא פחות.
אלי אלאלוף: אבל מה ששמים אחר כך בבקבוק, מי יודע?
אלי אלאלוף: כאן את מוכרת בקבוק ולא מסמך.
<רונית דוידוביץ: התווית היא מה שלוקחים למעצב.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן היגיון שצריך לשמור עליו.
<נעה בן שבת: אולי אפשר להציע משהו.
<נעה בן שבת: יש לכם את הוראת המעבר שנוגעת לאישורים ולהחלטות שניתנו.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, להכנסה, לזה שניתנה תעודת שחרור למזון הזה.
<נעה בן שבת: היא בעצם אומרת שהיא ייבאה את המזון במצב הקודם ולמה היא צריכה לשמור מסמכים לגביו.
<נעה בן שבת: אולי צריך להרחיב ולהסביר שמסמכים שהוכנסו על סמך אישור כזה שהיה לפני כן, גם החובות האלה לא יחולו לגביהם בתקופת המעבר.
אלי אלאלוף: אם הייעוץ המשפטי נכנס לתמונה, אני מציע שתדונו בכך בצוות ותנסו למצוא נוסחה.
<רז הילמן: לגבי הנושא הנוטריוני.
<רז הילמן: אני רוצה להסביר שבאמת החידוש כאן הוא בעובדה שהסחורה נכנסת בצורה שוטפת.
<רז הילמן: 95 אחוזים מהסחורה כלל לא תיבדק עת היא מגיעה לישראל, לפי החוק הזה.
<רז הילמן: בעצם זה אומר שרוב המוצרים ייכנסו בצורה חופשית.
<רז הילמן: זאת אומרת, הפעמים בהם מפקח יבוא ויגיד שהוא רוצה את התווית הזאת שתרגמתם, הוא לא מסתפק בכך שהם תרגמו לאנגלית, מה שהוא יכול לעשות אין האוס יכול להיות גם בלי כסף בכלל, אלא הוא רוצה שאת זה הוא גם ייקח לנוטריון וזה עולה הרבה כסף.
אלי אלאלוף: לפי הניסיון שלכם, כמה זה עולה?
<רז הילמן: אין לי מושג.
<אייל רביד: היום אפשר לתרגם ב-גוגל.
<נעה בן שבת: אבל זה לא נוטריון.
<רז הילמן: אני בא להגיד שהכלל יהיה לעשות את מה שאתה עשית וללכת לנוטריון, זה אומר להשית כספים.
<רז הילמן: תחשבו כמה מוצרים מגיעים לישראל והם לא באנגלית.
אלי אלאלוף: יש לכם עורכי דין פנימיים.
<רז הילמן: לא לכל יבואן קטן יש עורך דין פנימי.
<רז הילמן: אני חושב שכדאי לקבוע שהיבואן ינהל את הסיכונים שלו, שהיבואן יוכל לתרגם לאנגלית עם מישהו שהוא סומך עליו ואם מפקח משרד הבריאות מרגיש שהתרגום הזה לא נאמן למקור ולא מספיק טוב, הוא יכול לדרוש תרגום נוטריוני.
אלי אלאלוף: אל תהפכו את נציג משרד הבריאות לגאון בשפות, בניחוש בשפות.
אלי אלאלוף: אני מציע שאם לא נוטריוני, שתמצאו את הנוסחה דרך עורך דין.
<נעה בן שבת: יש משמעות לתרגום נוטריוני כי הוא תרגום שיש לו משקל והוא אמין.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה שיאמרו שאני רוצה לפגוע בעיסוק מסוים.
אלי אלאלוף: חבר'ה, עורך דין או נוטריון, בעיני זאת אותה רמה.
<זמר בלונדהיים: יש פעולות שמיוחדות לנוטריון.
<זמר בלונדהיים: זה לא תחום המומחיות שלי, אבל אם תרצה אני אביא מישהו שמומחה, אבל להבנתי הלא רבה בתחם הזה, הפעולות שיוחדו לנוטריון מצריכות הכשרה נוספת ועורך דין לא יכול לעשות אותן.
<זמר בלונדהיים: כעורך דין הייתי שמח לעשות את זה, אבל אני לא יכול.
<זמר בלונדהיים: מי שיכול לתת תרגום נוטריוני – שאגב, מגן על שני הצדדים – הוא מגן גם עליהם.
אלי אלאלוף: רק השבוע התנסיתי.
אלי אלאלוף: הנוטריון שאישר את התרגום לא יודע את השפה שהוא אישר.
<קריאה: זאת אחריות שהוא לוקח.
<זמר בלונדהיים: זה נכון, אבל זאת האחריות שהוא לוקח.
אלי אלאלוף: גם עורך דין, גם ממנו אתה יכול לשלול ממנו את הרישיון.
<נעה בן שבת: 208 שקלים למאה המילים הראשונות.
אלי אלאלוף: אני מציע שתבדקו את האפשרות לצרף גם עורך דין.
אלי אלאלוף: אישור של עורך דין.
<גיל נדל: אני יועץ חיצוני לאיגוד לשכות המסחר.
<גיל נדל: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת.
<גיל נדל: מדובר בעלות משמעותית.
<גיל נדל: זאת אומרת, בסופו של דבר התהליך הזה של התיקוף יעלה מאות שקלים.
אלי אלאלוף: ניסינו להקל.
<נעה בן שבת: 202 שקלים למאה המילים הראשונות.