GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בן ציון: על אותו משקל של הדוגמה שניתנה פה, יש לנו מקרים, לדוגמה, שאסיר התאבד ותלה את עצמו בגובה וצריך להוציא אותו.
<בן ציון: יש לנו יחידה מיוחדת בשירות בתי הסוהר, למשא ומתן ולחילוץ, שבין היתר זה גם חילוץ בגובה.
<ורדה אדוארדס: על חילוץ דיברנו ואני לא רואה הבדל.
<ורדה אדוארדס: ואם עובד מתאבד במפעל מה עושים איתו?
<ורדה אדוארדס: מה ההבדל, תסביר לי?
<איילת לוי: ההגדרה שהעברנו היא מה שמקובל עלינו.
<איילת לוי: אין צורך למנות את הגופים ולדייק בהגדרות אלא פשוט שזה יאפשר היוועצות - - -
<נעה בן שבת: הבקשה שלך היא מאוד רחבה.
<נעה בן שבת: את אומרת שכל גופי ביטחון הפנים אנחנו רוצים התייעצות.
מאיר כהן: כמעט אין גבולות גזרה לבקשה שלך, זה משהו ענק.
<ורדה אדוארדס: אני רוצה לשאול לגבי מסגריה של המשטרה.
<ורדה אדוארדס: גם אותה אתם רוצים להחריג?
<ורדה אדוארדס: זה לא ברור לי.
<ורדה אדוארדס: על כל עניין ועניין שנוגע לאיזו שהיא פעילות - - -
<איילת לוי: כפי שסוכם, לגבי עבודה - - -
<ורדה אדוארדס: זה לא מה שסוכם.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו סיכמנו נוסח יחד עם היועצת המשפטית של הוועדה ויחד עם הייעוץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים ביחס לסעיף הזה בשיחה בשבוע זה.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן כרגע הבקשה שמבוקשת פה, היא מעבר להסכמות שהוסכמו עליהם במכוון עוד לפני הדיון.
<איילת לוי: זה לא מדויק.
<סיגל מרד אברג'יל: אני מבקשת להסביר.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו רואים את המשטרה ואנחנו רואים את גופי המשרד לביטחון פנים כגופים שמבצעים קשת של פעילויות.
<סיגל מרד אברג'יל: בתוך הקשת הזאת יש פעילויות שבהם אנחנו מסכימים שצריכה להיות חובת התייעצות בדין לפני שאנחנו קובעים לגביהם תקנות.
<סיגל מרד אברג'יל: לגבי חלק מהקשת, אנחנו אומרים שדינם ככל מעסיק אחר.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן, כשאני מפרסמת תקנות להערות הציבור, כמובן שגם המשטרה וכמובן שגם שב"ס יכולים להעיר עליהם.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו פתוחים וקשובים להערות ודנים בכל הערה במלוא כובד הראש.
<סיגל מרד אברג'יל: לעניין הזה, אין סיבה שתיקבע חובת היוועצות, זה כל מה שנאמר.
<סיגל מרד אברג'יל: מה שכן ברור לנו שצריכה להיות חובת התייעצות, קיבלנו ועיגנו באופן שמוסכם על היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים.
אלי אלאלוף: אני חייב להעיר לך, ברשותך.
אלי אלאלוף: אי-אפשר להתייחס לשב"ס, למשטרה ולמשרד הביטחון כפנייה רגילה לציבור.
אלי אלאלוף: צריך התייעצות מיוחדת וזה לא נורא - - -
מאיר כהן: היא קיימת אבל פה מבקשים להרחיב אתה.
מאיר כהן: הדוגמה הטובה ביותר זאת המסגרייה של המשטרה.
אלי אלאלוף: לא מפריע לי שתהיה התייעצות נוספת ואז נגיע לפה ונחליט, למרות שרצינו היום לסיים את החוק הזה.
אלי אלאלוף: אם זה חשוב לכם עד כדי כך שזה מצריך דיון נוסף, אז תעשו את זה ביניכם ואנחנו נעזור לזה.
<איילת לוי: אנחנו רק רוצים שזה ייאמר כפי שאנחנו ביקשנו ולא בהגדרה מצמצמת.
<נעה בן שבת: אם את אומרת שתקנות שיוחדו, אם את רוצה להכניס את זה לפסקה א', אולי זה אפשרי.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, תקנות שהן מיוחדת לביצוע עבודה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הן רק נוגעות, למשל, לחילוץ אסירים.
<נעה בן שבת: אם הן מיוחדות לדבר הזה, כל התקנות מיוחדות לדבר הזה, אז הם יהיו בהתייעצות.
<נעה בן שבת: זה תקנות שיוחדו לביצוע עבודה בגופי המשרד לביטחון פנים.
<סיגל מרד אברג'יל: נועה, אני רוצה להבהיר.
<סיגל מרד אברג'יל: בעצם אנחנו מדברים על תקנות שיוחדו לביצוע העבודות האלה בגופים האלה בלבד.
<סיגל מרד אברג'יל: לא באופן רחב אלא ספציפית על הגופים האלה.
<סיגל מרד אברג'יל: בסדר.
<נעה בן שבת: אולי אפילו נוסיף.
<נעה בן שבת: מבחינת הנוסח, אנחנו רוצים לוודא ש"יוחדו", יהיה ברור שזה דווקא לדברים האלה.
<נעה בן שבת: אולי נצטרך להוסיף "בלבד".
<נעה בן שבת: אנחנו נתייעץ עם הנסחית לגבי הניסוח.
<נעה בן שבת: גופי המשרד לביטחון פנים אבל הם ייוחדו לאלה בלבד.
<נעה בן שבת: התקנה מיוחדת לנושא הזה, תקנה שעוסקת בבתי סוהר.
<סיגל מרד אברג'יל: אז רק שתתווסף המילה בלבד.
<נעה בן שבת: "או שעוסקת במשטרה".
אלי אלאלוף: בלבד.
<נעה בן שבת: לגבי ההערה של ההתייעצות.
<נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים התייעצות עם ארגון העובדים היציג, ארגוני המעבידים שהשר סבור שהם נוגעים לעניין והמוסד לבטיחות וגיהות.
<ורדה אדוארדס: לא, הם כפופים לשר.
<ורדה אדוארדס: המוסד לבטיחות כפופים לשר.
<שחר הכהן: אני יו"ר ארגון הממונים על הבטיחות במדינת ישראל.
<שחר הכהן: אני מבקש להוסיף גם את הארגון שלנו להתייעצות.
<שחר הכהן: הארגון הממונה במדינת ישראל זה הארגון היציג.
<שחר הכהן: ארגון הממונים הוא הארגון היציג שמעגן בתוכו את כל ממוני הבטיחות בארץ.
<שחר הכהן: ממוני הבטיחות הם בעצם השליחים של - - -
<נעה בן שבת: יש לזה מעמד סטטוטורי היום?
<נעה בן שבת: מתייחסים אליו באיזה מקום בחקיקה?
<נעה בן שבת: אני מכירה התייחסות לארגוני עובדים ולארגוני מעבידים אני מכירה התייחסות.
<נעה בן שבת: אני מכירה התייחסות למוסד לבטיחות ולגיהות בחקיקה.
<נעה בן שבת: לארגון שלכם יש התייחסות באיזה מקום בחקיקה?
<נעה בן שבת: | יש לכם מעמד סטטוטורי?
<שחר הכהן: לא.
אלי אלאלוף: מה אתם?
אלי אלאלוף: אני רוצה ללמוד.
<שחר הכהן: זה ארגון שקיים כבר מ-1970 בערך.
<שחר הכהן: הארגון הזה הוא ארגון שמאגד את כל הממונים במדינת ישראל.
<שחר הכהן: ממונה בטיחות אמור להיות השליח של כולנו.
אלי אלאלוף: זה גם אנשים פרטיים?
<שחר הכהן: כל מפעל בפקודה מחויב להחזיק ולמנות ממונה בטיחות בעבודה במקום העבודה שלו.
<שחר הכהן: כל הממומנים האלה מאוגדים היום בארגון אחד.
<שחר הכהן: אנחנו עוזרים להם בכל מה שקשור לייצוג שלהם, אם זה בוועדות בכנסת מול הפיקוח, מול ביטוח לאומי.
<שחר הכהן: עוזרים להם בכל מה שקשור בבתי משפט, במידה והם צריכים.
<שחר הכהן: אנחנו מספקים להם את כל מה שקשור לחידושים או לחקיקה כזאת או אחרת.
<שחר הכהן: אנחנו גם היחידים שיש להם אחריות פלילית - - -
<נעה בן שבת: האחריות הפלילית לא נובעת מהפעילות שלהם.
<נעה בן שבת: האחריות הפלילית נובעת מהוראת החוק.
<נעה בן שבת: הוראת החוק מטילה עליהם כל מיני תחומי אחריות.
<נעה בן שבת: זה לא מדבר על הפעילות של הארגון שלהם.
<נעה בן שבת: זה שהם התארגנו זה נחמד אבל זה לא קשור.
אלי אלאלוף: יש גוף אחר שעוסק במה שאומר החבר שלנו?
<סיגל מרד אברג'יל: חוץ מארגון הממונים על הבטיחות קיימים עוד עשרות ארגונים שפועלים בתחום הבטיחות בעבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: קיימים אגודים של מהנדסים לעניין בודקים מוסמכים מסוג א' וגם עשרות עניינים אחרים.
<שחר הכהן: זה לא מדויק.
<סיגל מרד אברג'יל: הסיטואציה שבה אנחנו עכשיו נידרש להתייעץ עם עשרות ארגונים ועם כל גוף כלשהו שיבוא עכשיו לשולחן הזה, בסופו של דבר תגמור לכך שמלאכת התקנת תקנות הבטיחות תהיה בלתי אפשרית.
<סיגל מרד אברג'יל: יש פה מחיר שאנחנו משלמים.
<סיגל מרד אברג'יל: לא בכדי התקנות מפורסמות להערות.
<סיגל מרד אברג'יל: כמו שהסברתי קודם, כל גוף שרוצה להעיר הערות ויעיר הערות, אנחנו נשקול את ההערות שלו, נבחן אתן בכובד ראש ולא נתעלם מקיומו.
<סיגל מרד אברג'יל: אבל יצירת חובת היוועצות לכל ארגון שהוא שפועל היא בעייתית מאוד.
<ורדה אדוארדס: אני רוצה להוסיף, ברשותך.
<ורדה אדוארדס: כזכור לכולנו, החל מלפני יומיים יש חובת RIA על כל התקנות.
<ורדה אדוארדס: החל מה-1.1.2016 יש חובת regulatory impact assessment.
<ורדה אדוארדס: זאת הערכה של התקנות מבחינה כלכלית, מבחינת השפעה על הציבור.
<ורדה אדוארדס: זה תהליך מאוד כבד ומסובך שהוטל מכוח החלטת הממשלה על כל מי שמתקין היום תקנות במדינה הזאת.
<ורדה אדוארדס: יש לנו כאן כבר חובת התייעצות עם - - אני רוצה להסביר עוד דבר.
<ורדה אדוארדס: תקנות בתחום שלנו אנחנו לא מתקינים אותן בוואקום.
<ורדה אדוארדס: אנחנו עובדים כל הזמן עם כל האנשים הרלוונטיים.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מתייעצים איתם, אנחנו שומעים אותם.
<ורדה אדוארדס: אנחנו מבקשים מהם לעזור לנו בהתקנה.
<ורדה אדוארדס: אנחנו לא יושבים באיזה מגדל שן ומתקינים תקנות.
<ורדה אדוארדס: נראה לי שיש כאן הפרזה.
<ורדה אדוארדס: אנחנו עוברים לאיזה מקום לא נכון.
<ורדה אדוארדס: אני מבקשת שנישאר במסגרת שכבר קיימת, שהיא כבר מאוד רחבה.
<ורדה אדוארדס: יש חובת התייעצות ענקית כאן.
<שחר הכהן: אני רוצה לחדד משהו אחד מאד חשוב.
<שחר הכהן: נאמר פה על-ידי סיגל שיש פה מספר גופים וכדומה.
<שחר הכהן: יש גוף אחד שמאגד ממוני בטיחות במדינת ישראל, זה ארגון הממומנים.
<שחר הכהן: זה הגוף היחיד.
<שחר הכהן: בנוסף לזה, היחידים שמוזכרים בחוק, בטח בחוקים של משרד הכלכלה, זה ממוני הבטיחות.
<שחר הכהן: זה לא המהנדסים - - -
<ורדה אדוארדס: שחר, אתם מייצגים 1,000 אנשים מתוך 4,000 ממומנים.
<ורדה אדוארדס: בואו נשמור על פרופורציה.
אלי אלאלוף: תרשו לו לסיים את דבריו.
<שחר הכהן: קמים הרבה בעלי תפקידים.
<שחר הכהן: ראינו את זה באסון הנורא בהר הרצל.
<שחר הכהן: קיימים הרבה מאוד תפקידים, מהנדס בטיחות כזה, יועץ בטיחות כזה.
<שחר הכהן: אז המהנדסים באמת יוצרים לעצמם איגודים וזה הכול טוב ויפה.
<שחר הכהן: היחידים שמופיעים בתקנות האלה ובפקודה הזאת והיחידים שנמצאים בשטח ומטפלים בבריאות העובד, אלה הממונים.
<שחר הכהן: אנחנו צריכים לייעץ למעביד איך לפעול בנושא כל התקנות האלה.
<שחר הכהן: בסופו של דבר אנחנו נמצאים בשטח, גם אותה תקנה שנתנו לגבי עבודה בגובה, אנחנו אלה שצריכים לעבוד מול המעביד.
מאיר כהן: מה תפקידו של ממונה בטיחות?
<שחר הכהן: בפקודה 19 יש סעיפים.
<שחר הכהן: תפקידו הוא בסופו של דבר לייעץ למעביד בכל מה שקשור לבטיחות בעבודה ובריאות תעסוקתית.
מאיר כהן: הוא לא ממציא את התקנות.
<שחר הכהן: הוא צריך לקחת את התקנות - - -
מאיר כהן: למה אתה רוצה להיות חלק מהרגולציה?
מאיר כהן: אתה תפקידך להשגיח.
<שחר הכהן: לא, אני צריך לייעץ לו.
מאיר כהן: אני הייתי מנהל בית ספר והיה לי יועץ בטיחות.
מאיר כהן: הייתי מקבל את כל הוראות הבטיחות ומעביר לו.
מאיר כהן: הוא היה קורא ומשנן אותן.
מאיר כהן: כל יום היה אומר לי את זה ואת זה אתה צריך לעשות.
מאיר כהן: נכון עד כאן?
<שחר הכהן: כן ולא.
מאיר כהן: למה כן ולא?
מאיר כהן: כשהייתי ראש עיר מה עשה ממונה הבטיחות?
מאיר כהן: בדיוק את אותם דברים.
מאיר כהן: למה אתה צריך להתערב בכתיבת התקנות?
מאיר כהן: פה אנחנו מדברים על כתיבת תקנות ואתה אמור לפקח.
מאיר כהן: יחד עם זאת, אני שומע שאתה לא נציג של 4,000 אלא של 25% מתוך ה-4,000.
מאיר כהן: אז למה לך ניתן ומחר בבוקר יבוא עוד ארגון של 500 וגם הוא ירצה חובת היוועצות.
מאיר כהן: ככה מקדמים חוק?
מאיר כהן: אז כנראה שאתה לא מספיק חשוב.
מאיר כהן: אם היה חשוב היו משלמים.
<שחר הכהן: כל ההתארגנות הזאת והניסיון להגיע לכל הוועדות, כמו בוועדת הכלכלה, היא מהשנים האחרונות ורואים את התפוקה של הארגון ואני מאמין שהארגון הזה יגדל.
<שחר הכהן: דבר שני וזה החלק הקריטי לעניין.
<שחר הכהן: אני לא רוצה להיות חלק ממי שכתב.
<שחר הכהן: אני רוצה שיתייעצו אותי.
<שחר הכהן: לדוגמה, אותה תקנה של עבודה בגובה.
<שחר הכהן: מי שהיום נמצא בשטח ואמור לנתח אותה, לפרש אותה או ליישם אותה, זה בעצם ממונה הבטיחות.
מאיר כהן: היות וכל חיי עבדתי עם ממונה בטיחות אני לא חושב שאתם צריכים לדבר על איזה גובה ומה הגובה.
מאיר כהן: סליחה, אתם אמורים לקבל תקנון מסוים, כללים מסוימים ולדאוג שהמעביד שלכם יעמוד בהם ולייעץ לו ולפקח.
מאיר כהן: עם כל הכבוד, אני לא חושב שאתם צריכים חובת היוועצות.
<שם טוב משה: אני רוצה לתמוך בנציג של ארגון הממונים על הבטיחות.
<שם טוב משה: אני חושב שהיישום של התקנות האלה לא פחות חשוב מכתיבת התקנות.
<שם טוב משה: היות וממונה הבטיחות אחראי על היישום בשטח ויש לו אחריות פלילית לוודא שהתוצאות מבוצעות ולדעת איך לבצע את התקנות - - -
מאיר כהן: דווקא בגלל שיש לו אחריות פלילית, הוא לא אמור להקל על אף אחד.
<שם טוב משה: הוא לא צריך להקל.
<שם טוב משה: יש תקנות שאולי אי-אפשר ליישם אותן.
<שם טוב משה: הוא צריך לתת את חוות הדעת שלו.
<נעה בן שבת: בהליך החקיקה לא חייבו חקיקה בהתייעצות.
<נעה בן שבת: הוא מגיע לדיון והוא מביע את דעתו.
<נעה בן שבת: מדוע הוא לא יכול לעשות את זה בתקנות?
<נעה בן שבת: מדוע לעשות חובת התייעצות?
<נעה בן שבת: חובת התייעצות יוצרת מעמד סטטוטורי.
מאיר כהן: יש הבדל בין להשתתף ובין חובה.
מאיר כהן: להשתתף כן, אבל חובת התייעצות?
אלי אלאלוף: בין הגופים שאנחנו אמורים להתייעץ בחקיקה הזאת, יש נציגים של הממונים?
<סיגל מרד אברג'יל: לא.
<סיגל מרד אברג'יל: אדוני מדבר על חובת היוועצות בדין ואנחנו מדברים על זה שבמסגרת חובת ההיוועצות שבדין אין לי חובה.
<סיגל מרד אברג'יל: מעבר לחובת ההיוועצות בדין קיימות הנחיות יועץ משפטי לממשלה, שמחייבות אותי כרשות מנהלית, לקיים התייעצות עם כל מי שרלוונטי.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן, אם יש רלוונטיות לממונים על בטיחות, אני מקיימת התייעצות מכוח החובה שחלה עלי, לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, הגם שאין לי חובה קבועה בדין.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן, ככל שזה יהיה רלוונטי, אנחנו נפנה ונתייעץ.
אלי אלאלוף: קודם כל, אתם מפרסמים את התקנות מותר להתייחס אליהם בהתאם לפרסום.
אלי אלאלוף: שנית, אתם מוזמנים לדיונים.
אלי אלאלוף: אני מציע שתבדקו.
אלי אלאלוף: תעשו הערכת מצב.
אלי אלאלוף: אם בעוד שנה תרגישו שתרומתם יכולה להיות גדולה וחשובה, אז תביאו הצעה לשלב אתם.
אלי אלאלוף: בינתיים אנחנו נשארים במצב הנוכחי.
אלי אלאלוף: מאיר, הסיכום שלי בסדר?
<בן ציון: נעה, האם תוכלי לחזור על ההגדרה שתיקנת לגבי גופי ביטחון?
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים מהוועדה להסמיך אותנו אחר-כך לנסח.
<נעה בן שבת: יש פה כל מיני דברים שמצריכים ניסוח.
<נעה בן שבת: העיקרון אומר שהתקנות שיוחדו לביצוע העבודה בגופי המשרד לביטחון הפנים ובמתקנים מסווגים של גופי המשרד לביטחון הפנים ובמתקנים מסווגים של גופי המשרד לביטחון הפנים על ידי הגופים האמורים שיוחדו לעבודה זאת בלבד.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יודעים בדיוק איך לכתוב על זה אבל שיהיה ברור שאם כל התקנות עוסקות בנושא הזה בלבד - זה גם נוגע אליכם כי גם לכם יש מגדלים בגובה כזה - אלא נוגע רק אליכם, התקנות האלה יהיו בהתייעצות.
אלי אלאלוף: כם, אני רוצה להתקדם.
<נעה בן שבת: פסקת משנה ג' הוראות בתקנות הנוגעות לקבלת מידע מהמרשם הפלילי למתן הרשאה לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה.
<נעה בן שבת: ההוראות האלה יחייבו גם התייעצות עם השר לביטחון הפנים.
<איילת לוי: סעיף ב' נשאר?
<סיגל מרד אברג'יל: העיר חזקי קודם לעניין המוסד לבטיחות והגיהות, למה יש לו מעמד מיוחד בחוק ארגון הפיקוח על העבודה ולמה כאן לא.
אלי אלאלוף: הוא קיבל תשובה שהשר ממונה.
<נעה בן שבת: "ב'.
<נעה בן שבת: בתקנות לפי סעיף קטן א', רשאי השר בין השאר – " כמובן באותה דרך שנקבעו התקנות לפי סעיף קטן א', גם כן באישור הוועדה: 1.
<נעה בן שבת: לקבוע הוראות לעניין הימצאות הוועדה.
<נעה בן שבת: לאסור, להגביל או לקבוע תנאים לעניין חומר, לרבות איסור על מכירתו או מסירתו לשימוש למקום עבודה.
<נעה בן שבת: " זאת אומרת, ההגבלה יכולה להגיע לשלב יותר מוקדם.
<נעה בן שבת: "3.
<נעה בן שבת: לאסור, להגביל או לקבוע תנאים לעניין תהליך.
<נעה בן שבת: " אני יודעת שהדברים הללו כבר נקראו בדיון הקודם.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לציין שיכול להיות שנחזיר לפה את הנושא של לאסור ביצוע עבודה או להגבילה.
<נעה בן שבת: העברנו את זה לסעיף 173א.
<נעה בן שבת: העירו לנו על זה אבל חשוב להבהיר את היחס בין שתי ההוראות.
<נעה בן שבת: 173 היא הוראה כללית.
<נעה בן שבת: 173א אומר לנו שבתקנות לפי 173 אפשר לקבוע הוראות מסוימות וקובע את הדרכים לקביעת אותן הוראות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, בוודאי שגם חובות ההתייעצות שקבועות פה ב-173, יחולו גם על התקנות של 173א.
<נעה בן שבת: לכן הדברים האלה פחות משנים והם יותר לעניין דרך הביצוע.
<נעה בן שבת: סעיף קטן ג' כבר נדון בדיון הקודם.
<נעה בן שבת: הוא מתייחס להתייעצות עם שר מהשרים.
<נעה בן שבת: לפי מה שהוצע פה: "לא נמסרה עמדתו בכתב בתוך 90 ימים מיום שהשר פנה אליו בכתב לקיום התייעצות עימו, יראו כאילו קוימה עם אותו שר חובת התייעצות".
<נעה בן שבת: כמובן שהיו התנגדויות לכאן ולכאן.
<נעה בן שבת: מצד אחד, אומרים המשרדים שלפעמים ההתייעצות יכולה להיות במועדים קצרים יותר ולכן למה להגביל ב-90 ימים.
<נעה בן שבת: מצד שני, משרדים אחרים התנגדו לקביעת מגבלת זמן.
<נעה בן שבת: אני מבינה שהנושא הזה צריך לעלות שוב לדיון.
<נעה בן שבת: אדוני, אני מבינה שהצעת שההתייעצות עם הארגונים תהיה למשך תקופה של 3 שבועות.
אלי אלאלוף: אני גם בעד לצמצם למקסימום של 45 יום.
אלי אלאלוף: היה דיון לגבי 90 יום ואמרנו שזה מוגזם.
אלי אלאלוף: אני חושב שהגיע הזמן שגם ניקח בחשבון את מרכיב הזמן.
אלי אלאלוף: אנשים זקוקים לזה.
אלי אלאלוף: אם התקנות הן כל-כך חשובות אז לא צריך למשוך את זה.
אלי אלאלוף: לכן אני בעד לצמצם את זה ל-45 יום במשרדים כי זה לוקח יותר זמן מאשר לארגונים.
<נעה בן שבת: השאלה האם זה סביר מבחינת המשרדים לקיים התייעצות תוך 90 יום?
<נעה בן שבת: יכול להיות שאלה תקנות ארוכות ומפורטות.
אלי אלאלוף: שיתאמצו.
אלי אלאלוף: אני חד משמעי בזה.
אלי אלאלוף: מה שלא עושים ב-45 יום, לא עושים ב-90 יום.
אלי אלאלוף: בואו נתחיל קצת להלחיץ את עצמנו, זה לא נורא.
<שירה גבעון: אני מהמשרד להגנת הסביבה.
<שירה גבעון: אני רוצה לחזור על דברים שכבר נאמרו בדיון הקודם.
<שירה גבעון: קודם כל, המקום המשפטי לקבוע הגבלת זמן על חובת התייעצות, אני חושבת שהוא לא בחקיקה ראשית.
<שירה גבעון: כמו שנאמר, יש הנחיית יועץ המשפטי בנושא הזה.
<שירה גבעון: כמו שאמרת, הרבה פעמים אנחנו מצליחים לעמוד בזמנים האלה.
<שירה גבעון: יש מקרים שצריך בדיקה לעומק.
<שירה גבעון: יש חשיבות לתקנות האלה, זה חיי אדם וזה בריאות האדם.
<שירה גבעון: יש חשיבות לבדוק דברים והרבה פעמים בדיקות לוקחים זמן.
<שירה גבעון: אני חושבת שהגבלת הזמן הזאת יכולה ליצור בסוף תוצאה שהיא פחות טובה.
אלי אלאלוף: אני בעד 45 יום.
אלי אלאלוף: על-פי בקשה מיוחדת, במקרים ספציפיים, להאריך לפי בקשה, למקסימום של עוד 15 יום.
<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים לכתוב את ההארכה הזאת כי השאלה היא מתי קוימה חובת ההיוועצות?
<נעה בן שבת: המשרדים יכולים לאפשר היוועצות מעבר לזה אבל השאלה היא, מתי קוימה החובה שלהם?
<נעה בן שבת: לכן אנחנו צריכים לדבר על מתי קוימה החובה.
אלי אלאלוף: 45 יום וזהו.
אלי אלאלוף: אז יש מקום לנימוק מיוחד במקרים ספציפיים ולא נהפוך את המקרים הספציפיים לכלל.
<הדיל יונס: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.
<הדיל יונס: קשה מאוד להתערב ולקבוע תקופת זמן לעבודת הממשלה.
<הדיל יונס: להיפך, דווקא התקופה שנקבעת, לפעמים דברים שהיו יכולים להסתיים בתוך שבועיים, העניין הזה של 45 יום ו-90 ישמשו דווקא כדי להאריך את תקופת העבודה.
<הדיל יונס: זה יכול גם לעבוד בכיוון ההפוך.
<הדיל יונס: אני חושבת שצריך להוריד את הסעיף הזה.
מאיר כהן: אני מנסה להסביר.
מאיר כהן: אני תומך במה שאת אומרת ומנסה להסביר.
מאיר כהן: למשל, היתה הצעת חוק שביקשה להגביל את הטיפול בפניות לביטוח הלאומי ל-180 יום.
מאיר כהן: הביטוח הלאומי אמר: לפעמים אני עושה את זה 20 יום.
מאיר כהן: אם אתה תגיד לי להגביל ל-180 יום, ידעו כל הפקידים שיש להם 180 יום.
אלי אלאלוף: מה אתה היית אומר?
מאיר כהן: אני לא הייתי מכניס את מגבלת הזמן.
<הדיל יונס: רוב הדברים יסתיימו לפני.
<הדיל יונס: יהיו עניינים מאוד רגישים שיהיה צורך לשתף פעולה בין כמה משרדים וזה ייקח קצת יותר.
<הדיל יונס: רוב הדברים בדרך-כלל מסתיימים לפני.
מאיר כהן: ואם נכתוב "רשאי השר לקבוע זמנים"?
<הדיל יונס: זה משהו שבכלל לא מקובל לקבוע אותו בחקיקה ואנחנו כמשרד המשפטים אמונים על זה לקיים החלטת יועץ משפטי.
<הדיל יונס: זה סותר את ההנחיה שיוצאת ממשרד היועץ.
<הדיל יונס: זה בעייתי.
אלי אלאלוף: אתם נגד מגבלת זמן כלשהי?
אלי אלאלוף: ככה להשאיר את זה?
אלי אלאלוף: בחוק המזון חיכינו הרבה זמן לתקנות, עד 6 שנים.
אלי אלאלוף: אתם מאמינים שזה אפקטיבי?
אלי אלאלוף: החשש שלי זה ששום דבר לא יטופל.
<נעה בן שבת: הם מדברים פה על חובת התייעצות, שבעצם צריך סבירות בקיום שלה.
<נעה בן שבת: הסבירות תלויה באורך התקנות, בדחיפות, בכלל הנסיבות.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיש צורך בהתייעצות כלכלית, יכול להיות שזה בזמן חילופי ממשלות ו-45 ימים לא מספיקים.
<נעה בן שבת: יכולות להיות נסיבות שונות ולכן הם רוצים להישאר בסבירות.
אלי אלאלוף: סבירות ללא זמן.
<הדיל יונס: לפי החלטת היועץ המשפטי לממשלה.
אלי אלאלוף: כל דבר נבוא ליועץ המשפטי?
<הדיל יונס: אנחנו מכירים מקרים שבהם טיפול בנושא מסוים חרג מהזמן הסביר.
<הדיל יונס: אנחנו מייד מקבלים את ההוראה לפעול ולסיים את זה בתוך התקופה.
מאיר כהן: למה אתם מתכוונים בסבירות?
<הדיל יונס: זה תלוי בנושא.
אלי אלאלוף: אז כל תקנה צריכה לבקש את הזמן הנדרש לה?
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מקבלים את עמדת משרד המשפטים ועמדת משרדי הממשלה האחרים וגם מבקשים להוריד את הסעיף הזה.
<סיגל מרד אברג'יל: היום יש הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הנחייה רוחבית שחלה באופן גורף על כל משרדי הממשלה.
<סיגל מרד אברג'יל: הנחיית היועץ בעצם קובעת את אופן הפעולה בינינו לבין המשרדים האחרים.
<סיגל מרד אברג'יל: בהנחיה עצמה נאמר: "לא נתקבלו הערות ממשרד מסוים לטיוטת תקנות עד למועד הנקוב במכתב הלוואי".
<סיגל מרד אברג'יל: זאת אומרת, שהשר הפונה בהליך ההיוועצות נוקב זמן.
<סיגל מרד אברג'יל: הוא אומר, תוך 21 יום, תוך 30 ימים, הכול לפי הבהילות, לפי המורכבות.
<סיגל מרד אברג'יל: יראו באותו משרד כאילו אין לו התנגדות לתקנות בנוסח המוצע.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו בעצם אומרים שנפעל בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
<סיגל מרד אברג'יל: ברור לי שיצירת סעיף בחוק עכשיו פותחת דיון שלם בתוך משרד המשפטים לגבי מה המעמד של ההנחיה הזאת ומה השלכות הרוחב.
אלי אלאלוף: אני חוזר בי, אני מצטרף.
<נעה בן שבת: אבל אנחנו נשארים עם הגבלת הזמן לגבי הארגונים.
<נעה בן שבת: הם לא כפופים להנחיות.
<נעה בן שבת: הסעיף הבא הוא סעיף 173ב.
<נעה בן שבת: חלקו הראשון כבר הוקרא.
<נעה בן שבת: בהמשך למה שנאמר פה על ידי עורך דין ישראל שדיבר על שר ובאישור הוועדה, חשוב שגם פה יהיו "החובות, ההגבלות והתנאים שיחולו על מחזיק במקום העבודה, על מבצע העבודה, מבצע תפקיד בדיקה ובקרה ובעל הרשאה לצורך ביצוע עבודה".
<נעה בן שבת: גם הם צריכים להיות באישור הוועדה, בפרט כשבתקנות כאלה רשאי השר לקבוע מחיר מרבי או מזערי שאפשר לגבות בעד השירות שניתן.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שהתקנות האלה יהיו באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: סעיף קטן א' קבע לנו את ההוראות שאפשר לקבוע בתקנות "לרבות קביעת מחיר מרבי ומזערי לגביה בעד שירות של כל בעל הרשאה".
<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם של מבצע העבודה, גם של המוסד להכשרה וגם של מבצע תפקידי בקרה או בדיקה.
<נעה בן שבת: סעיף קטן ב' מדבר על הוספה של הרשאה.
<נעה בן שבת: אנחנו נקרא את סעיף קטן ב' כי חלו בו שינויים: "השר או המפקח רשאי להוסיף בהרשאה חובות הגבלות ותנאים נוספים על האמור בסעיף קטן א' שיחולו על אותה הרשאה לשם הבטחת מקצועיותו ושמירת הבטיחות, הבריאות או הגיהות במקום העבודה".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, על בעל הרשאה מסוים, להוסיף בתוך ההרשאה הגבלות מסוימות.
<נעה בן שבת: סעיף קטן ג' שמוצע להוסיף פה, מתייחס למצב ביניים.
<נעה בן שבת: הוא מתייחס למצב של צורך מיוחד או החלת צורך מיוחד והחלה דחופה של חובות מסוימים, גם אם לא על בעל הרשאה מסוים אבל על ציבור מסוים של בעלי הרשאה.
<נעה בן שבת: זאת לא הוראה כללית כמו הוראה שטעונה תקנות אלא מן מצב ביניים.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות מצב שבו כבר קיימת הרשאה ובכל זאת רוצים לקבוע לגבי הרשאות, לה ולגבי ציבור מסוים של בעלי הרשאה.
כך בג: "ראה השר או מפקח ראשי כי יש חשש ממשי לבטיחות, לבריאות או לגיהות שלא היה ידוע בעת שנקבעו תקנות או שלא היה ידוע למתקין התקנות בעת שנקבעו תקנות כאמור בסעיף קטן א' ועקב כך מתחייבת החלה דחופה של חובות, הגבלות או תנאים כאמור בסעיף קטן ב', על ציבור מסוים של בעלי הרשאה, רשאי הוא להורות על החלת חובות, הגבלות או תנאים כאמור בהודעה שתפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט".
כך בג: כלומר, יש פרסום רשמי וגם פרסום ציבורי של הוראות כאלה.
כך בג: אנחנו מדברים רק על אותן הוראות אשר נדרשות לשם הבטחת מקצועיות ושמירת הבטיחות, הבריאות או הגיהות במקום העבודה ושזה החלה דחופה שנדרשת ושאלה היו דברים שלא היו ידועים בעת התקנת התקנות.
כך בג: "(2) הודעה על כוונה להורות על החלת חובות, הגבלות או תנאים כאמור בפסקה 1 תפורסם להערות הציבור באתר אינטרנט 30 ימים לפחות לפני פרסום ההודעה כאמור בפסקה 1".
כך בג: זאת אומרת שיש לנו גם פרסום מקדים.
אלי אלאלוף: שחר, זה בשבילך.
<נעה בן שבת: הוראות כאמור בפסקה (1) ייכנסו לתוקף עם פרסומן ברשומות.
<נעה בן שבת: על אף האמור בפסקאות (2) ו-(3), בנסיבות חריגות הנוגעות למיידיות החשש לבטיחות, לבריאות או לגיהות או לחומרת החשש, רשאי השר או המפקח הראשי שלא לפרסם הודעה כאמור בפסקה ׁ(2) ורשאי הוא לקבוע בהוראות שיפורסמו באתר אינטרנט כי נכנסו לתוקף במועד הפרסום באתר כאמור ובלבד שהפרסום ברשומות יבוצע בהקדם האפשרי".
<נעה בן שבת: יש לנו איזו מיידיות.
<נעה בן שבת: חשש ממש מיידי ולא רק דחיפות או חשש מאוד חמור, אפשר גם לדלג על תהליך הפרסום מראש וגם לקבוע שהפרסום ייכנס לתוקף לא מפרסומו ברשומות אלא מהפרסום באינטרנט.
אלי אלאלוף: למה לדלג על הפרסום?
<נעה בן שבת: כי אנחנו מדברים בכל זאת על הוראה שצריכה לחול על ציבור והציבור צריך לדעת עליה.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים פה על הוראות סתר.
<נעה בן שבת: זה עדיין נמצא בשלב שהוא עוד לא הוראות בנות פועל תחיקתי שממילא מחויבות קביעה בתקנות.
<נעה בן שבת: ההוראה הזאת לא תאפשר דילוג על חובת קביעה בתקנות של הוראות שמחיבות באופן רגיל קביעה בתקנות.
<ורדה אדוארדס: אני יכולה לתת דוגמה אחת מני רבות.
<ורדה אדוארדס: אם מתגלה בסוג של עגורנים כשל שמצריך בדיקה מיוחדת באותם עגורנים.
<ורדה אדוארדס: זה דבר דחוף שאנחנו צריכים להכניס אותו לאלתר לפעילות ואנחנו לא יכולים להמתין עד שזה יפורסם ברשומות.
<ורדה אדוארדס: משהו מהסוג הזה אנחנו נפרסם באינטרנט.
<ורדה אדוארדס: אנחנו נביא את זה לידיעת כל הגורמים הרלוונטיים ונדרוש מהם לפעול מייד.
<ורדה אדוארדס: במקביל נעשה את כל ההליך הנדרש.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שאתם לא תדלגו על ההליך של תיקון התקנות.
<ורדה אדוארדס: אם זה דבר שהוא לא תוקן מיידית אלא שיש לו המשך, אז ברור.
<נעה בן שבת: סעיף 173ג'.
אלי אלאלוף: אני מבקש הפסקה לשתי דקות.
אלי אלאלוף: סליחה, אפשר להמשיך.
<נעה בן שבת: "ביטול הרשאה, אי חידושה, הגבלתה או התלייתה.
<נעה בן שבת: סבר נותן ההרשאה כי מתקיים אחד מאלה, רשאי הוא לסרב לחדש הרשאה שנתן, לבטלה, להגבילה, להתנותה בתנאים או להתלותה לתקופה שלא תעלה על שנה, אלא אם כן ראה שחומרת ההפרה או נסיבותיה מחייבות התלייה לתקופה ארוכה יותר או להורות למחזיק במקום העבודה להפסיק את עבודתו של בעל ההרשאה: 1.
<נעה בן שבת: ההרשאה ניתנה על יסוד מידע כוזב, שגוי , מטעה או חלקי.
<נעה בן שבת: חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן ההרשאה.
<נעה בן שבת: בעל ההרשאה הפר חובה, הגבלה או תנאי מהתנאים שנקבעו לפי סעיף 173ב או הוראה מהוראות לפי פקודה זאת או לפי כל דין אחר הקשורה לבטיחות בעבודה".
<נעה בן שבת: זאת סמכות של התניה שיכולה להיות לתנאים נוספים, לדווח, להציג תעודות.
<נעה בן שבת: לא מדובר רק על התנאים המהותיים הנדרשים שדיברנו עליהם בסעיף 173ב.
<נעה בן שבת: אנחנו גם רואים שיש פה מצד אחד התלייה לתקופה שלא תעלה על שנה אבל הוא יכול בנסיבות מסוימות גם להתלות לתקופה ארוכה יותר.
<נעה בן שבת: השאלה אם לא צריך פה להגביל לאיזו תקופה.
<נעה בן שבת: אתם רוצים התלייה לתקופה יותר ארוכה למרות שאתם לא מבטלים את הרישיון?
<סיגל מרד אברג'יל: מאחר ויכול להיות שאנחנו כרגע רק מתלים בגלל שהתיק תלוי ועומד בבירור משטרתי, החקירה טרם הסתיימה.
<סיגל מרד אברג'יל: קיבלנו איזו פראפרזה אבל אנחנו לא יודעים אם יוגש כתב אישום, אם התקיימו עילות לביטול.
<סיגל מרד אברג'יל: לכן התלייה היא כלי הביניים הנכון באותם מצבים.
<סיגל מרד אברג'יל: לביטול יש משמעויות גם אחר-כך מבחינת אותו אדם, שהוא צריך לעמוד בכללים עדכניים יותר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שזה דווקא כלי יותר רך.
<סיגל מרד אברג'יל: יותר מדתי.
<נעה בן שבת: "ב.
<נעה בן שבת: סבר נותן ההרשאה כי הפגם כאמור בסעיף קטן א' ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל ההרשאה לתקנו ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון.
<נעה בן שבת: הורה נותן ההרשאה כאמור, יאפשר מחזיק במקום העבודה את התיקון.
<נעה בן שבת: חלפה התקופה שקבע נותן ההרשאה והפגם לא תוקן להנחת דעתו, רשאי הוא, לאחר שנתן לבעל ההרשאה הזדמנות לטעון את טענותיו, לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן א'.