GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אבל התווית נועדה להיות אפילו הקלה עוד יותר, מעבר לכך.
אלי אלאלוף: לדעתי היא לא הקלה.
אלי אלאלוף: ספק יכול לשנות את התווית.
אלי אלאלוף: זה יקל על היבואן המקביל החדש.
<נעה בן שבת: במקרה של יבוא מקביל אפשר יהיה להסתמך על התווית?
אלי אלאלוף: על היצרן.
<אנואר חילף: אני קצת חושש שאם ננסה להקשות בסעיף הזה, כי זאת מהות החוק, וכל הכוונה הייתה לבקש מסמכים זמינים ליבואן המקביל.
<אנואר חילף: אם ננסה לחייב את היבואן המקביל להשיג מסמך שמקורו אצל היצרן והוא חייב לייצר קשר גם אם הוא עקיף - - -
אלי אלאלוף: לא הוא.
אלי אלאלוף: הספק שלו.
<אנואר חילף: כאן אתה מחייב אותו דרך הספק להגיע ליצרן ויכול להיות שכאן אנחנו מנציחים את הכוח של היבואן הבלעדי.
אלי אלאלוף: אני אגיד לך שאתה רוצה לסכן את הציבור.
<אנואר חילף: את זה יגיד משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אם זה רק ספק, אין לו שום אפשרות טכנית.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שתראו שיהיו שתי מדבקות על אותו מוצר, מדבקה ראשונה שבאה ישר דרך הספק הבלעדי היום של אותו מוצר, ומדבקה שנייה על מוצר שיובא על ידי היבואן המקביל.
אלי אלאלוף: תאפשרו.
אלי אלאלוף: אם אני בא וקונה מיליון סכיני גילוח, אני אומר שתביא לי את המסמכים מהיצרן המקורי, בבקשה, זה לא מסבך אלא ההפך.
אלי אלאלוף: אני רק מבטיח שאני מקבל את המוצר באיכות הנכונה.
אלי אלאלוף: יבוא מקביל הוא לא לעשות יבוא זול.
אלי אלאלוף: זה יוזיל ברגע שטווח הרווחים של היבואנים ירד והוא ירד רק באמצעות יבוא מקביל ותחרות.
<אלי גורדון: יבוא מקביל, בהיותו יבוא מקביל, גם ליצרן בחוץ לארץ לא תמיד יש אינטרס – ואני לא רוצה להשתמש במונח הזה כמילת גנאי אלא מתוך אילוצים חוזיים והתקשרויות עם יצרנים, יבואנים וספקים.
<אלי גורדון: אני לא נכנס לזה ובכוונה אני לא רוצה להסתבך בהגדרות.
<אלי גורדון: מתוך אילוצים לא תמיד הוא יכול למסור את מלוא המידע הנדרש לגבי המוצר.
<אלי גורדון: ולכן קבענו שיש איזשהו סט מסמכים, ואנחנו יכולים להגיע לאחר מכן לאותו סט מסמכים, שעל היבואן, במקרה שאין לו התקשרות עם היצרן, מה הוא צריך לשמור וכדי לתת מענה לסוגיה שהועלתה כאן, של בטיחות המוצר, על היבואן לבצע בדיקות נוספות.
<אלי גורדון: הזכרנו מודול של ניהול סיכונים על מוצרים מסוג זה ובמסגרת אותן שדות במערכת הממוחשבת יצטרך יבואן להודיע ותהיה התייחסות גם לסוגיה של האם יש התקשרות ישירה עם היצרן או לא.
<אלי גורדון: בהתאם לכך, גם יבואן יצטרך לעשות בדיקות נוספות ולמעשה להשלים את אותו התיק שהוא צריך לאגור ולשמור אצלו.
<אלי גורדון: זאת אומרת, יש כאן שיקולים מאוזנים מכל הכיוונים באמצעות השלמת בדיקות במעבדות במדינת ישראל על חלק.
אלי אלאלוף: על היבואן המקביל?
<אלי גורדון: במידה והוא - - -
אלי אלאלוף: אתה עוד פעם חוזר ומייקר לו את המוצר שהוא מייבא.
אלי אלאלוף: אין לזה שום הצדקה.
<אלי גורדון: אנחנו מרחיבים את היכולת שלו לייבא כי אחרת הוא בכלל לא יכול לייבא.
<אלי גורדון: יש כאן שני דברים שלא יכולים להיפגש אם לא לעשות איזשהו איזון מסוים בין מידע שאפשר לקבל מהיצרן.
<אלי גורדון: כפי שציינת, יצרן הוא זה שצריך להעביר את המידע.
<אלי גורדון: לכן אנחנו נותנים את החשיבות לאריזה המקורית שיצרן ייצר את המזון וכן כדי לשאוב משם מידע שלגביו ובהתייחס למוצר ובהתבסס על ההיכרות שלנו וניהול סיכונים הידוע והמוכר בתחום, לבצע בדיקות בתדירות מסוימת במשלוחים שמגיעים, גם אם זה אנחנו עושים, גם אם יבואן מקבל מידע כהשלמה מחוץ לארץ וגם אם הוא ישלים את כל שאר הבדיקות כאן בארץ.
אלי אלאלוף: אני רק מזכיר לשם מה התחלנו את הדיון ולמה התחלנו אותו.
<אלי גורדון: להקל.
אלי אלאלוף: היה הנושא של האם היבואן המקביל יביא מוצר עם אחריות רק של הספק שלו בלי לדעת את המקורות.
אלי אלאלוף: כך אני הבנתי.
אלי אלאלוף: אני רואה ההפך.
אלי אלאלוף: אני רואה שהיבואן המקביל, דרך הספק שלו מקבל את כל הנתונים הנדרשים של היצרן.
אלי אלאלוף: זה חשוב מאוד.
אלי אלאלוף: זה חלק מההתחייבות שלו במשא ומתן שלו עם הספק.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שהיבואן שלו צריך לדרוש מהספק שלו ולומר לו שהוא יקנה ממנו אלף חתיכות בתנאי שהוא יעביר לו את מה שהוא קיבל מהיצרן.
אלי אלאלוף: זה נראה לי הכי פשוט.
אלי אלאלוף: למה אנחנו הולכים לסבך?
<אלי גורדון: כן, אתה צודק ואף אחד לא מסבך.
<אלי גורדון: אני אומר היכן הבעיה.
אלי אלאלוף: מי שלימד אותי זה אתם, אנשי האוצר.
<עידו סופר: אני רוצה לחדד.
<עידו סופר: הנקודה היא, אלי, שהיבואן המקביל לא יכול כיום להביא את המסמכים האלה.
<עידו סופר: ראשית, אין לו כוח אל מול הספק בחוץ לארץ.
<עידו סופר: הרבה פעמים מדובר על איזשהו משהו שהוא מזדמן או מדובר על איזושהי סחורה שנותרה בידיו והוא בעצם מעביר אותה ולכן גם המחיר הזול.
אלי אלאלוף: אלי לא רוצה שיהיו ספקים מקבילים ברמות אין סופיות.
אלי אלאלוף: אני ישבתי עם יבואן כזה והוא הסביר לי שעל אותה פסטה הוא היה מסוגל להביא את כל הניירות שהיבואן המקורי, הבלעדי, היה מביא.
אלי אלאלוף: הוא הפחיד אותם.
אלי אלאלוף: הוא הפחיד את אותו ספק שגם רצה למכור לו פסטה בתנאי שהוא קונה משחת שיניים.
<עידו סופר: משיחות שקיימנו, יבואנים מקבילים, הספקים לא יכולים לתת להם את המסמכים מהיצרן המקורי.
<עידו סופר: זה מהווה חסם אפקטיבי.
<עידו סופר: ראשית, כי הם חושפים אותם.
אלי אלאלוף: אתה אומר שנקל.
אלי אלאלוף: זה מעניין שאתם כאן מקלים דווקא בהסכמת משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אתם רוצים להקל על יבוא שבסוף יבוא לא יהיה איכותי ואז אתם מוחקים את האפשרות של יבוא מקביל.
<עידו סופר: ההפך.
אלי אלאלוף: הייתי מבין את זה מהאינטרסנטים בתחום זה או אחר אבל לא מבין את זה כשזה בא מטעמכם.
<עידו סופר: בקשה של מסמכים מהיצרן, כשאתה מבקש מיבואן מקביל מסמכים מהיצרן, זה מהווה חסם אפקטיבי ליבוא.
<עידו סופר: הוא לא יכול להביא את זה.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה יצרנים חאפרים.
אלי אלאלוף: אני רוצה יבואנים מקבילים ברמה גבוהה.
<עידו סופר: זאת המהות של יבוא מקביל.
אלי אלאלוף: זה אמור לחזק את הדאגה הנכונה של בריאות הציבור.
<עידו סופר: אם אפשר, עוד משפט אחד.
<עידו סופר: מעבר למה שאלי גורדון הזכיר בנוגע לניהול סיכונים שזה באמת מהווה את האיזון לבריאות הציבור, צריך גם לומר שיבוא מקביל הרבה פעמים מהווה מעין נבוט על הקיר.
<עידו סופר: כלומר, זה משהו שבעצם היותו קיים, גם אם היקף היבוא לא גדול מדי - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם מכירים את הסיפורים.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה להשתמש בשמות החברות כדי שלא יגידו שאני עושה פרסום למישהו.
אלי אלאלוף: סיפור הפסטה וסכיני הגילוח, זה סיפור שכדאי שתלמדו אותו.
אלי אלאלוף: תלמדו.
אלי אלאלוף: באמת, אל תבואו כאן דווקא לעשות שהיבוא המקביל הוא, סליחה, דפוק והוא לא רמה ואז הוא ימות וישאיר את השטח רק ליבואנים הגדולים.
<עידו סופר: אני חושב שיש כאן אי הבנה.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לשאול כמה שאלות לגבי המצב הקיים.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, היום המצב הוא שמזון רגיל אפשר לייבא עם אישור היצרן.
<נעה בן שבת: רק עם אישור היצרן.
<נעה בן שבת: היום, לפי המצב היום.
<נעה בן שבת: לא לפי מה שמוצע.
<נעה בן שבת: כאשר אתם מאפשרים את ההיעזרות בתווית, אתם בעצם מרחיבים את האפשרות לייבא.
<אלי גורדון: מדובר במזון רגיל בלבד.
אלי אלאלוף: שם דווקא הכסף הגדול אבל לא חשוב.
<אלי גורדון: מזון רגיל בלבד.
<אלי גורדון: כפי שציינתי, לא תמיד, במקרים של מותגים בינלאומיים שבכוונה נמנענו מלהשתמש במונחים של יבוא מקביל כי כל אחד מפרשן את זה בצורה אחרת - - -
<אלי גורדון: ולכן אנחנו התנתקנו מההגדרה הזאת בכוונה ואין לזה ביטוי בחוק.
<אלי גורדון: באנו ואמרנו שהרי אינסנטיב של יבוא מקביל, זה לייבא מותג כזה או אחר כולם רוצים לקנות אותו מצד אחד ומצד שני הוא נמצא בדרכי השיווק.
<אלי גורדון: מכיוון שהתקשרות - בדרכי השיווק הכוונה כאן בארץ - עם היצרן במקרה כזה לכשהוא נמצא בחוזה עסקי מול יבואן כזה או אחר לא ניתנת לפי אותו הסכם, אפשרנו יבוא באמצעות הספק, כמו שטענת וצדקת.
<אלי גורדון: עד כאן אין לנו פערים.
<נעה בן שבת: זה מה שמוצע בהצעת החוק.
<נעה בן שבת: אפשרנו את זה בהצעת החוק.
<נעה בן שבת: זה לא מה שקיים היום.
<אלי גורדון: גם כיום קיים וגם יהיה בהמשך.
<אלי גורדון: ההסדר הזה יימשך.
<אלי גורדון: ספק, יש לו מגבלות להעביר את כל מה שלדעתך פשוט להעביר.
<אלי גורדון: יש לו אפשרות להעביר משהו אחר.
<אלי גורדון: הוא יכול להתחייב מוצר זה בטוח וניתן לשיווק, לצורך הדוגמה, באירופה.
אלי אלאלוף: לא, סליחה, אני כנראה לא מסביר טוב את עצמי.
אלי אלאלוף: זה מאוד פשוט.
אלי אלאלוף: היבואן יביא פסטה מסוימת שהיום היא ביבוא בלעדי של יבואן אחד.
אלי אלאלוף: הוא מוצא דרכים ויכול להביא דרך ספק אחר או אפילו דרך אותו ספק.
אלי אלאלוף: את אותו קפה אפשר להביא מאותו ספק בשלוש צורות.
אלי אלאלוף: הוא הולך אליו ואומר לו שבתנאי הרכישה שלו, הוא רוצה את הניירות של היצרן של המוצר.
אלי אלאלוף: מה אתם מכבידים?
אלי אלאלוף: ניהלת פעם משא ומתן בחיים שלך בכמויות כאלה?
אלי אלאלוף: אני כן.
אלי אלאלוף: בבניינים.
<עידו סופר: זה לא קורה היום.
אלי אלאלוף: ברגע שאתה בא עם כסף, כולם יספקו לך את כל הניירות שאתה רוצה.
אלי אלאלוף: אז אין אפליה בין ספק מקורי היום לבין ספק עתידי מחר מולך כאחראי על איכות המזון וגם יש אפשרות שהוא ילך ויגדל ואז נייצר מצב שבאמת המונופול הקיים על כמה מוצרים היום, לא יהיה.
אלי אלאלוף: אל תחשבו שתהיה תחרות כשאחד מספק 95 אחוזים לפי הנתונים שלכם או שניים או שלושה ואחד שמייבא אחוז אחד שזה שולי.
אלי אלאלוף: לכן צריך לתת לו, ליבואן המקביל החדש, את היכולת להתמודד עם הקיים.
אלי אלאלוף: תזכרו את הטלפון.
אלי אלאלוף: לא בגלל משחקים חדשים אלא באותם כללים עם השמן שלהם, כמו שאומרים בערבית המרוקאית שלי, יטגנו אותם, את היבואנים שעד היום ייבאו והשתוללו נגד האזרח.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שאני לא רוצה שום תנאי מקל על היבואן המקביל אבל אני מאפשר לו להביא את האישורים של היצרן באמצעות הספק שלו.
אלי אלאלוף: זה לא נראה לי מסובך.
<אנואר חילף: יש את הנקודה שאתה מעלה שהוא צריך להביא אותם אישורים שמקורם מהיצרן.
<אנואר חילף: זה בסדר.
<אנואר חילף: אבל אנחנו לא רוצים להיות כאן במצב שמבקשים ממנו אישורים שהוא חייב לייצר עבור אותו יבואן דרך הספק ממנו הוא קנה, ממדינה אחרת למשל, ואז אתה יוצר כאן מצב שהמחויבות של היצרן הזה ליבואן הבלעדי תמנע את הדבר הזה כי הוא ידע שהאישור הזה נדרש למדינה שיש לה כבר יבואן בלעדי.
אלי אלאלוף: אם אתה מוריד את הנושא של האישורים של היצרנים, תן לכל היבואנים את אותה דרישה.
<אנואר חילף: אנחנו לא מורידים.
אלי אלאלוף: אתה לא יכול לעשות את זה וזה גם לא הגיוני.
אלי אלאלוף: זה לא הגיוני.
אלי אלאלוף: אתה לא יכול לבוא ליבואן אחד ולתת לו דרישות אין סופיות וליבואן השני לתת דרישות חדשות מצומצמות.
אלי אלאלוף: תגיד לו להביא אבל הדרך להביא, היא לא עניינך.
<אלי גורדון: כל מה שאמרת זה נכון, רק יש כאן השלמת בדיקות בארץ וזה מה שמתואר כרגע.
אלי אלאלוף: שיעשה בארץ, בבקשה.
<נעה בן שבת: המשווקים שלכם, הספקים כפי שקראתם להם, חייבים תמיד לשמור את האישורים מהיצרן?
<נעה בן שבת: גם הם חייבים לשמור?
<עדנה הראל: באירופה יש להם עקיבות.
<אלי גורדון: גם פה יש סט דרישות, סט מסמכים ודרישות מה צריך לשמור.
<עדנה הראל: כן, אבל מה שנעה שואלת זה לגבי הספק האירופי שיש לו את אישור היצרן.
<אלי גורדון: יש לו אישור עמידה.
אלי אלאלוף: התחרות בהתחלה לפחות, לפי הבנתי, תהיה בעיקר על מוצרים קיימים במערכת.
<אלי גורדון: חד משמעית אתה צודק.
אלי אלאלוף: שלא תשלו אל עצמכם.
אלי אלאלוף: לא יביאו עכשיו פסטה מהונולולו שאף אחד לא טעם אותה.
<רוני סורקיס: אדוני היושב ראש, המצב היום הוא כזה שיצרנים גדולים, שחברות גדולות בחוץ לארץ, יש להם נציגויות כאן בארץ ויש להם הסכמי בלעדיות.
<רוני סורקיס: אלה הסכמים משפטיים שאוסרים עליהם או שמאפשרים אך ורק לנציגים שבארץ להיות בקשרי מסחר ולייצג אותם כאן.
<רוני סורקיס: בעצם מונעים מהם לאפשר למישהו אחר לשווק את הסחורה שלהם כאן.
אלי אלאלוף: זה טוב לוועדת החוקה חוק ומשפט שתנהל את הנושא אצלה.
אלי אלאלוף: נושא בלעדי חייב למות.
אלי אלאלוף: זה כבר קורה במכוניות ושיעשו את זה גם באוכל.
אלי אלאלוף: זה לא עניין לכאן.
אלי אלאלוף: תעשה את זה ועדת החוקה חוק ומשפט וועדת הכלכלה.
אלי אלאלוף: שנו את חוקי היבוא והיצוא וכולי.
אלי אלאלוף: לא כאן.
אלי אלאלוף: אנחנו כרגע במסגרת חוק הבריאות.
<רוני סורקיס: מה שאני אומר גורם לכך שיבואן מקביל, כפי שקוראים לו, המפעל, מפעל האם שנמצא בחוץ לארץ, לא רשאי לתת לו את אותם מסמכים חלק מהמקרים שאתה טוען שהם צריכים לקבל ממנו.
<רוני סורקיס: הוא בעצם כבול להסכמים שלא מאפשרים לו ולכן משרד הבריאות מצא איך לאפשר לו.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לך שהיבואן המקביל לא חייב לקנות רק מהיצרן אלא הוא יכול לקנות גם מהיצרן.
<קריאה: אבל אז הוא לא יהיה מקביל.
אלי אלאלוף: הוא יכול גם זה וגם זה.
אלי אלאלוף: מה שקורה כאן זה הבלעדיות שניתנת לכמה ספקים מתקופת המנדט הבריטי אם לא העותמני ואני מבקש שבנושא הזה משרד המשפטים ישב על המדוכה וימצא את הפתרונות.
אלי אלאלוף: חייבים להרוס מונופולים, יהיה מה שיהיה.
<עידו סופר: היות ומדובר במהות הרפורמה, אני מבקש שתיתן לנו את ההזדמנות לדבר על זה מחוץ לוועדה, ואם צריך גם להביא יבואן מקביל שיבוא ויסביר את הבעייתיות שכרוכה בזה.
אלי אלאלוף: בשמחה.
<נעה בן שבת: עדיין אנחנו לא מתקנים את הנוסח.
<נעה בן שבת: הנקודה הזאת לא הובהרה ולא הסתיימה.
<רוית ארבל הוסמן: בכל מקרה, כרגע שיווק קמעונאי זה רחב מדי.
<רוית ארבל הוסמן: זה אפילו יותר רחב מיבוא מקביל.
אלי אלאלוף: אנחנו עושים הפסקה.
אלי אלאלוף: אל תופתעו אם הישיבה הבאה תתחיל בשעה 13:00 ולא תהיה בהשתתפותי.
בשעה 12: (היו"ר שולי מועלם רפאלי)
שולי רפאלי מועלם: צהרים טובים.
שולי רפאלי מועלם: אני מחליפה את יושב ראש הוועדה.
שולי רפאלי מועלם: שלום, נעים מאוד, אני חברת הכנסת שולי מועלם.
שולי רפאלי מועלם: זכיתי להישבע אתמול ולחזור בחזרה לכנסת וביתר שאת וביתר עוז לוועדה הזאת.
שולי רפאלי מועלם: לא נכנסתי עדיין לעומקו של החוק אבל נעתרתי לבקשת יושב ראש הוועדה להחליף אותו לחצי שעה הקרובה.
שולי רפאלי מועלם: אני בעיקר אשתוק ואקשיב לחכמות ולחכמים סביב השולחן עד שאכנס לעומק הדברים בעזרת השם בהמשך ואז אוכל גם לנסות לתרום משהו.
<נעה בן שבת: נמשיך להקריא.
<נעה בן שבת: אנחנו נמצאים בסימן שעוסק ביבוא.
תת סימן ה': אם נדבר על השלבים, אנחנו מדברים על אדם שהוא יבואן רשום.
תת סימן ה': הוא מסר הצהרה כאשר מדובר במזון רגיש.
תת סימן ה': הוא קיבל אישור מוקדם ליבוא של סוג מסוים של מזון.
תת סימן ה': כאשר מדובר במזון רגיל, הוא מסר הצהרה וקיבל אישור על מסירת הצהרה ועכשיו אנחנו נמצאים בתחנת ההסגר אליה הגיע המזון ועכשיו צריך לשחרר את המזון ולאפשר לו להוציא אותו לשווקים.
<ענת מימון: 111.
<ענת מימון: הגדרות בתת סימן זה, "תחנת הסגר" – לרבות נמל.
<נעה בן שבת: הייתה לנו הגדרה של תחנת הסגר.
<נעה בן שבת: אתם אומרים לרבות נמל.
<ענת מימון: 112.
<ענת מימון: תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר או מנמל לא יוציא יבואן משלוח מזון מתחנת הסגר אלא אם כן קיבל תעודת שחרור לאותו משלוח מזון מאת שירות ההסגר.
<ענת מימון: 113.
<ענת מימון: סירוב לתת תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון תעודת שחרור לא תינתן למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.
<נעה בן שבת: כבר ציינו שיכול להיות שהוראות כאלה או הוראה כזאת מופיעה בכל תת פרק ואולי היא צריכה להיות משהו יותר רחב.
<רז הילמן: יש לנו הערה.
<רז הילמן: אנחנו רוצים שיהיה כתוב בסיפא של הסעיף הזה: למעט אם ניתן אישור ממנהל שירות המזון הארצי בהתאם לסעיף 124.
<רז הילמן: למנהל שירות המזון הארצי בסעיף 124 יש סמכות לתת אישור גם כשהוא אינו עומד בחקיקת המזון.
<רז הילמן: היה צריך גם ב-124 להתייחס לזה, לסעיף 113.
<נעה בן שבת: לשחרר אותו מתעודת השחרור, אבל להעביר אותו למחסן.
<נעה בן שבת: הוא חייב לעמוד בתנאים.
<רז הילמן: סעיף 124 מאפשר גם לאשר שחרור לשיווק.
<רז הילמן: יש גם אפשרות לשחרר לשיווק.
<רז הילמן: צריך להוסיף: למעט אם ניתן אישור בהתאם לסעיף 124.
<נעה בן שבת: ב-124 זה קיום הדרישות בטרם שחרור מהמחסן.
<רז הילמן: יש שם שתי חלופות.
<נעה בן שבת: אתה אומר אפילו יותר מזה.
שולי רפאלי מועלם: אם אני מבינה נכון, הוא אומר שצריך לבטל את 113.
<ענת מימון: אף פעם לא כתבנו בסיפא של הסעיף הכללי את החריגים.
<נעה בן שבת: כאן בעצם האמירה היא שב-124 צריך להיות על אף האמור, כמו שנאמר בסעיף 122.
<רז הילמן: ב-113.
<ענת מימון: 114.
<ענת מימון: בקשה לקבלת תעודת שחרור בסמוך להגעת משלוח מזון לישראל, ולא מוקדם מיום העבודה הקודם ליום שבו הגיע משלוח המזון לישראל, יגיש יבואן רשום בקשה מקוונת דרך אתר האינטרנט לקבלת תעודת שחרור ובה יציין בין השאר, כי – לגבי מזון רגיש – יש בידיו אישור מוקדם לייבוא שקיבל לעניין אותו מזון קודם הגשת הבקשה.
<ענת מימון: לגבי מזון רגיל – יש בידיו אישור קבלת הצהרה שקיבל לעניין אותו מזון קודם הגשת הבקשה.
<נעה בן שבת: אם אפשר לשאול, המערכת הממוחשבת לא יודעת מעצמה או שתחנת ההסגר לא מחוברת אליה?
<אלי גורדון: קודם כל, תחנת הסגר מחוברת למערכת ממוחשבת.
<אלי גורדון: המערכת הממוחשבת גם יודעת להבדיל בין מזון רגיש למזון רגיל ובכל זאת חלה חובה להעביר.
<נעה בן שבת: להצהיר שיש בידך.
<אלי גורדון: כן, מסיבה אחת פשוטה, מכיוון שבמשלוח אחד יתכן מאוד שיהיה יותר ממוצר אחד וכל אחד קיבל הרשאה.
<רז הילמן: לגבי סעיף 114.
<רז הילמן: זה סעיף שדיברנו עליו עוד לפני הדיונים בוועדה ובעצם מה שכתוב זה שאת ההגשה של הבקשה לקבלת תעודת שחרור, צריך להגיש לא מוקדם מיום העבודה הקודם או היום בו הגיע משלוח המזון לישראל.
<רז הילמן: אנחנו ביקשנו להאריך את זה לשבוע.
<רז הילמן: בזמנו, בפגישות שעשינו לפני כן, נאמר לנו שיאריכו את זה לשני ימי עבודה, אבל בפועל זה לא תוקן ואנחנו מבקשים שיהיה אפשר להגיש כבר שני ימי עבודה לפני הגעת המשלוח לישראל כדי לוודא שלא יהיו עיכובים מיותרים בשחרור המשלוח.
<רז הילמן: אגב, זה גם מה שקורה בארצות הברית שם ההגשה היא 48 שעות לפני.
<נעה בן שבת: יום העבודה הקודם יכול להיות יותר מ-48 שעות.
<נעה בן שבת: אתה מבקש שני ימי עבודה.
<ענת מימון: 115.
<ענת מימון: פרטי הבקשה לקבלת תעודת שחרור בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיל תכלול את הפרטים האלה: פרטי תעודת היבואן הרשום, מגיש הבקשה.
<ענת מימון: פרטי משלוח המזון, ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח.
<ענת מימון: מספר אישור קבלת ההצהרה ופרטים בדבר המזון שבמשלוח.
<ענת מימון: אישור כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה ליבוא מזון רגיל שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקה (3) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח.
<ענת מימון: בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיש, תכלול את הפרטים האמורים בפסקאות (א)(1) ו-(2), וכן כל פרט נוסף שנקבע בתקנות לפי סעיף 148(8).
<רז הילמן: לגבי נמל ההגעה.
<רז הילמן: אחד הנושאים שרוצים להסדיר בחקיקה הזאת הוא סנכרון בין תחנות ההסגר ולכן אנחנו חושבים שיכול להיות שאפשר, במסגרת הרפורמה, גם להוריד את הצורך לדווח על נמל ההגעה מכיוון שלא משנה לאיזה נמל זה יגיע, הבחינה צריכה להיעשות באותו האופן וגם האישור צריך להיות סנכרון בין הנמלים.
<רז הילמן: היינו רוצים שפשוט לא יהיה צורך לדווח לאיזה נמל זה אמור להגיע.
<נעה בן שבת: שזה דבר שאם אתה מקדים ביום עבודה אחד, אתה לא יכול לדעת?
<נעה בן שבת: אם זה יום עבודה לפני,אתה כבר יודע לאיזה נמל זה יגיע.
<רז הילמן: הנושא הוא יותר עקרוני.
<רז הילמן: העיקרון אומר שכאשר מגיע מוצר לישראל, משלוח לישראל, הוא ייבדק והוא ייבדק באותו אופן אם הוא מגיע לחיפה או לאשדוד.
<רז הילמן: לכן אנחנו אומרים שזה לא דבר שהוא צריך להיות הכרחי בשלב שאתה מגיש את הבקשה לקבלת תעודת שחרור.
<רז הילמן: זה לא משנה.
<רז הילמן: מגינים על הציבור באשדוד ובחיפה או לפחות אמורים להגן באותו האופן.
<אלי גורדון: אנחנו מתנגדים לזה וזאת מכמה סיבות.
<אלי גורדון: על אף שרוב המזון הרגיל משתחרר על בסיס ההצהרה, יחד עם זאת יש סעיפים בהמשך בהם ניגע שמדברים על מקרים בהם רשאי המפקח לדגום ולבצע בדיקה או לבקש שהתיק עצמו ייבדק ברמה של תחנת הסגר, יידגם ואותן דוגמאות המוצר יישלחו לבדיקות מעבדה.
<אלי גורדון: לכן לנו זה חיוני לדעת לאיזו תחנת הסגר מגיע המשלוח.
<אלי גורדון: מקבל את ההערה ותפיסת עולם של תחנת הסגר אחת.
<אלי גורדון: כך אנחנו פועלים מהמקרים כבר היום וכך גם נמשיך.
<נעה בן שבת: מה זאת אומרת תחנת הסגר?
<אלי גורדון: מה שרז אומר במילים פשוטות זה אם יש כבר מערכת ממוחשבת מצד אחד, לכאורה זה שער אחד.
<אלי גורדון: אנחנו מקבלים את הקונספציה אבל יחד עם זאת, מכיוון שלא הכול ממוחשב אלא יש חלקים שמתבצעים באמצעות מפקח ועובדים, במקרים כאלה אנחנו חושבים שיש מקום להשאיר את הקיים.
שולי רפאלי מועלם: אם אני מבינה נכון, הדגימות האלה שאתם לוקחים יכולות להילקח בכל נקודה.
<אלי גורדון: כן, בהחלט כן, רק כל נקודה שהיא תחנת הסגר פיזית בנמל.
<אלי גורדון: צריך לדעת איזו תחנה מתארגנת לפעילות הזאת.
<רז הילמן: אם מחליטים לדגום, אפשר לשאול את היבואן והוא יגיד באיזה תחנה.
<רז הילמן: זאת אומרת, זה לא מידע שיבואן לא יכול להשלים במועד שהוא יתבקש לכך.
שולי רפאלי מועלם: רז, יש כאן איזה ניסיון להבין למה זה כל כך מפריע לך.
<רז הילמן: כמו שאמרתי, זה נושא עקרוני.
<רז הילמן: אם ירצה משרד הבריאות לדגום, הוא פונה ליבואן, שואל אותו באיזה נמל זה והיבואן שרוצה שידגמו מהר כי זה מעכב לו את השחרור, מיד ישיב באיזה נמל ויעשה את הדגימה.
<רז הילמן: אין עם זה שום בעיה.
<אלי גורדון: לדעתנו, אנחנו יוצרים תהליך בירוקרטי וסרבול במקום שלא צריך.
<אלי גורדון: מכיוון שממילא אנחנו רוצים פחות לחייב יבואן – או בא כוחו כי כאן מדובר בעמיל מכס, ולא נשכח זאת – רצוי שאת כל המידע שהוא חיוני, כדי לא ליצור עוד מקום לפינג פונג, להעביר בבת את ובעת אחת.
<אלי גורדון: לכן אנחנו מבקשים להשאיר את זה כמו שזה.
שולי רפאלי מועלם: תודה.
שולי רפאלי מועלם: נקבל את עמדתך.
<ענת מימון: 116.
<ענת מימון: מתן תעודת שחרור למזון רגיל תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל תינתן בדרך מקוונת, לא יאוחר מיום העבודה שלאחר יום קבלת הבקשה, למעט – בתקופה שבה המערכת המקוונת אינה פעילה או תקינה, ואז תינתן התעודה בהקדם האפשרי.
<ענת מימון: לגבי משלוחי מזון הדורש בדיקה לפי סעיף 121.
שולי רפאלי מועלם: האם היבואנים ידעו מראש שהמערכת המקוונת אינה תקינה?
שולי רפאלי מועלם: לי זה נראה פתוח לרווחה פחות או יותר.
<אלי גורדון: קודם כל, מצב כזה, זה לא שמשרד הבריאות או גוף פיקוח רוצה שמערכת תפסיק לעבוד.
<אלי גורדון: מדי פעם תקלות קורות ונתנו לזה מענה מכיוון שיש כאן איזושהי התחייבות כללית ל-SLA מאוד מאוד קשיח ואנחנו רוצים לתחום את המקרים בהם בלית ברירה ובעל כורחנו לא ניתן יהיה לתת שירות.
<אלי גורדון: האם תקלה תהיה של חצי שעה, של רבע שעה או של יומיים?
<אלי גורדון: אין דרך לחזות.
<נעה בן שבת: זה לכסות במקרה שיש שביתות בנמל.
<ענת מימון: אם נהפוך את זה ליומיים, אני חושבת - - -
<ענת מימון: אם נאריך ליומיים את האפשרות להגיש את הבקשה, נצטרך - - -
שולי רפאלי מועלם: רז, תהיה עם הייעוץ המשפטי, כי יש כאן אמירה לכולכם.
<ענת מימון: ככל שנקבל את בקשתך ונקבע שני ימי עבודה, גם כאן התשובה תוכל להינתן בטווח של יומיים מיום הקבלה.
<ענת מימון: כי הבקשה ביומיים שלפני.
<שרון גוטמן: יש כאן טעות סופר.
<שרון גוטמן: בסעיף 116(2) הכוונה לסעיף 120.
<ענת מימון: 117.
<ענת מימון: אגרה בעד בקשה לקבלת תעודת שחרור בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיל תשולם אגרה בסכום של 481 שקלים חדשים.
<ענת מימון: בעד הגשת הבקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיש שאינו מוצר בשר כהגדרתו בסימן ח', תשולם אגרה.
<ענת מימון: תעודת השחרור לא תינתן אלא אם כן היבואן שילם את האגרה לפי הוראות סעיף זה.
<נעה בן שבת: ב-118 יש לנו התייחסות לתשלום אגרה בעד מוצר בשר.
<נעה בן שבת: זאת אגרה שתיקבע לפי 330?
שולי רפאלי מועלם: האגרה שתשולם על מוצר רגיש שאינו בשר.
שולי רפאלי מועלם: לפי מה נקבעת האגרה?
<אלי גורדון: לפי תקנות.
<ענת מימון: 118.
<ענת מימון: אגרה בעד משלוח כתנאי לשחרור מוצר בשר תעודת שחרור למוצר בשר כהגדרתו בסימן ח', לא תינתן אלא אם כן היבואן שילם את האגרה כאמור בסעיף 243 בעבור המשלוח.
<נעה בן שבת: עכשיו נחזור לקרוא מהנוסח של הצעת החוק המלאה.
<ענת מימון: אנחנו נמצאים בעמוד 1,441.
<ענת מימון: 119.
<ענת מימון: בדיקת משלוח מזון בתחנת הסגר כתנאי למתן תעודת שחרור משלוח מזון ייבדק בידי מפקח בתחנת הסגר כתנאי למתן תעודת שחרור אם התקיים אחד מאלה: המשלוח כולל מזון רגיש, כולו או חלקו.
<ענת מימון: היבואן הצהיר בהצהרה ליבוא מזון רגיל לפי סעיף 102 כי אין בידיו מסמך מהמסמכים המפורטים בסעיף 131(א) או שלא מסר את כתובתו המלאה של אתר הייצור לפי סעיף 195(4).
<ענת מימון: בדיקה יזומה של בקשה לשחרור משלוח בהתאם להוראה של מנהל שירות המזון לפי שיקול דעתו המקצועי המבוסס בין השאר על ניהול סיכונים, על נתונים שברשות משרד הבריאות לגבי היבואן, יצרן המזון, ארץ המוצא או המזון המסוים.
<ענת מימון: בדיקה אקראית מתוך כלל המשלוחים אשר לא תעלה על חמישה אחוזים מתוך כלל המשלוחים בחישוב שנתי.
<ענת מימון: בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א)(3), במסגרת בדיקה יזומה שיסודה בניהול סיכונים בנסיבות חריגות ולצורך מניעת סיכונים לבריאות הציבור, רשאי מנהל שירות המזון להורות בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט גם על ביצוע בדיקות מיוחדות לסוג מזון לתקופה שיורה ואשר לא תעלה על שישה חודשים כתנאי למתן תעודת שחרור.
<ענת מימון: בסעיף זה "בדיקה" – כאמור בסעיף 94 או בהוראות לפי סעיף 148(6).
<נעה בן שבת: רציתי להעלות כמה שאלות.
<נעה בן שבת: באותה הצהרה ליבוא מזון רגיל, יש כאן אמירה שאין בידיו מסמך מהמסמכים המפורטים.
<נעה בן שבת: כלומר, האם זה אפס או אחד.
<נעה בן שבת: לא מעניין אתכם איזה מהמסמכים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, האם בהצהרה לא היה עדיף להגיד שהוא יגיד לכם איזה מהמסמכים ואם אין בידיו, הוא לא מסמן אף אחד מן המסמכים האלה.
<נעה בן שבת: זה רק טכנית שהוא יגיד לכם אם הוא מסמן.
<נעה בן שבת: הרי יש לכם כמה אפשרויות ובסעיף 131 הוא צריך לסמן וי ואם הוא לא סימן אף אחת מן האפשרויות, אין בידיו אף אחד מהמסמכים.
<אלי גורדון: ההערה שלך מובנת.
<אלי גורדון: אנחנו נעשה בדיקה.
<רז הילמן: לסעיף 119(א).
<רז הילמן: משלוח מזון ייבדק בידי מפקח בתחנת ההסגר ואחרי כן כתוב באיזה נסיבות זה יקרה.
<רז הילמן: רצינו להבהיר שבדיקה היא לא מחייבת בדיקת מעבדה.
<רז הילמן: בדיקה יכולה להסתכם גם בבדיקה של מסמכים.
<רז הילמן: דבר שני, ביחס לסעיף 119(א)(1).
<רז הילמן: נבקש שיהיה רשום בצורה מפורשת שמזון רגיל לא צריך לחכות לתוצאות בדיקה של מזון רגיש אם המזון הרגיש מעוכב וגם שלא צריך להגיש את המסמכים ביחס למזון הרגיל אם הוא במקרה היה באותה מכולה שהיה אתה גם המזון הרגיש.
<נעה בן שבת: המשלוח של המזון יכול לכלול בתוכו גם מזון רגיש וגם מזון רגיל?
<רז הילמן: בעצם מה שאומר סעיף 119(א)(1) זה שאם היה במשלוח גם מזון רגיש וגם מזון רגיל, הם שניהם צריכים להיבדק.
<רז הילמן: דבר ראשון שאמרתי זה שנגדיר שבדיקה היא לא בהכרח בדיקת מעבדה אלא רק אם נדרש.
<נעה בן שבת: בהגדרה שנמצאת כאן בסוף סעיף קטן (ב), יש בדיקה לפי סעיף 94 ותקנות שנקבעו לפי סעיף 148(6).
<ענת מימון: שזאת לא רק בדיקת מעבדה.
<רז הילמן: זה מבהיר חד משמעית?
<רז הילמן: הדבר השני הוא שאם עוכב משלוח כזה, שהמזון הרגיל בעצם לא ייתקע באותו האופן ולא יידרש להביא את כל הניירת שצריך להביא מי שמביא מזון רגיש.
<נעה בן שבת: צודק רז כשהוא אומר שהמשלוח כולל מזון רגיש.
שולי רפאלי מועלם: זאת אומרת שזה צריך להתייחס רק למזון הרגיש.
שולי רפאלי מועלם: ואת המזון הרגיל לשחרר בליין הרגיל שלו.
<אלי גורדון: טכנית תיאורטית זה נכון.
<אלי גורדון: גם אם זה יתבצע בפועל, אנחנו לא חושבים שנכון כרגע, מכיוון שהסעיף בין היתר מסתנכרן ומדבר על סעיף בו קיימת התחייבות לגבי שחרור משלוח מזון רגיל.
<אלי גורדון: זאת הכוונה שלנו.
<אלי גורדון: כל עוד במשלוח אחד נמצא מזון רגיל ומזון רגיש, משלוח מסוג זה קודם כל מעוכב ושלא תהיינה אי הבנות.
<אלי גורדון: במידה ומשלוח עלה במדגם, אני מציע שכאן, ברמה של חקיקה ראשית, לא נצמצם את האפשרויות ושיקול הדעת של המפקח.
<רז הילמן: השאלה אם הנוסח הנוכחי מאפשר למפקח להחליט שאת המזון הרגיל הוא משחרר בלי בדיקה ולא מבקש ממנו מסמכים.
<אלי גורדון: רז, גם אם מאפשר וגם אם לא, ברמה פרקטית – וכולנו מכירים את זה, לפחות היבואנים – לחלק את המשלוח, להפריד אינוויס וכל שאר הדברים ולשחרר חלק מהסחורה - - -