GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני סורקיס: דרך אגב, יש גם טענות לגבי נושא של רישוי עסקים, האם זה היה נכון להכניס את חוק התכנון והבנייה לתוך רישיון העסק מכיוון שזה גורם למכשלות.
<רוני סורקיס: אני חושב שבמקום שאנחנו מנסים היום לפשט מהלכים ותהליכים במדינה, אנחנו גורמים בעצם לתהליך נוסף שיקשה על העסקים ואני חושב שרצוי למחוק את הסעיף הזה מתוך החוק הזה.
<רוני סורקיס: כפי שאמרתי, לחוק רישוי עסקים יש את הכלים שלו.
<זמר בלונדהיים: מה הכוונה למחוק את הסעיף?
<זמר בלונדהיים: הסעיף שמתנה שיווק מזון ברישיון עסק?
<זמר בלונדהיים: הממשלה מתנגדת להצעה.
דוד ביטן: אם אין לך רישיון, איך אתה רוצה לקבל רישיון יצרן?
דוד ביטן: רישיון עסק זה כולל משרד הבריאות ועוד.
דוד ביטן: יש הליך של רישיון יצרן ויש הליך של רישיון עסק.
<רוני סורקיס: סליחה אדוני, כאן לא מדובר על ייצור אלא מדובר על מכירה.
אלי אלאלוף: היית ברור.
אלי אלאלוף: אנחנו נסכים בנקודה זאת.
אלי אלאלוף: קיבלת תשובה אמנם מהירה אבל קולעת מנציג משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: הממשלה מתנגדת לשנות את זה.
אלי אלאלוף: נצטרך לדון במקום אחר בנקודה הזאת.
אלי אלאלוף: אנחנו לא הוועדה הרלוונטית לשנות את החוק.
<נעה בן שבת: אני מבקשת להבהיר שאנחנו מדברים כאן על משווק שזה לא הליך של רישוי שנעשה מטעם משרד הבריאות אלא זה רק משווק שדווקא לא עובר תהליך רישוי במשרד הבריאות.
<זמר בלונדהיים: כל הרעיון היה לא לעשות כפל רגולציה אלא להישען על זה שיש לו רישיון עסק.
<זמר בלונדהיים: עכשיו אנחנו גם נגיד שגם אם אין לו רישיון עסק, זה בסדר.
אלי אלאלוף: בכל מקרה זה לא רלוונטי אלינו אלא יותר רלוונטי לוועדת הפנים.
אלי אלאלוף: אנחנו נמליץ ליושב ראש ועדת הפנים לחשוב על הנושא ואם הוא ימצא לנכון להביא את זה לוועדה שלו, הוא יעשה כן.
אלי אלאלוף: תכינו לי נייר על הנושא הזה.
<נעה בן שבת: אתמול היינו בפרק שנוגע להסדרת עקיבות המזון.
<נעה בן שבת: תת הסימן הזה מתחיל בעמוד 49.
<נעה בן שבת: משרד החקלאות, רציתי לבקש הבהרה בנושא כיוון שקיבלנו כמה פניות שדיברו על הסוגיה של עקיבות מהמזלג לצלחת כפי שנאמר.
<אלי גורדון: מהרפת לרפרפת.
<אלי גורדון: אני עולה חדש.
<אלי גורדון: אני רק ציטטתי אנשים חכמים יותר ממני.
אלי אלאלוף: אחר כך תסביר לי מה זה רפרפת.
<נעה בן שבת: אנחנו ניסינו להבהיר שבכל מקום שכתוב יצרן, יכולה להיות סיטואציה שאין יצרן כי מדובר במוצרים שהם או תוצרת חקלאית טרייה או מזון מן החי שהוא לא עובר תהליך ייצור ואז הבאנו בחשבון את האפשרות שיהיה כאן חקלאי במקור ולא יצרן.
<נעה בן שבת: השאלה אם מקובל על משרד החקלאות ההסדר הזה.
<אפרת אביאני: אני הבנתי שעלה הצורך בהסברים לגבי המקטע של ייצור מזון וחומרי גלם למזון שבעצם החוק הזה שעכשיו הכנסת מחוקקת לא חל על הפעולות האלה, שאלה בעצם פעולות שנמצאות תחת האחריות הרגולטורית של משרד החקלאות.
<אפרת אביאני: כדי לסבר את האוזן וכדי לתת מענה לטענות האלה, אני אסביר.
<אפרת אביאני: אכן יש חלוקת סמכויות בין משרדי הממשלה.
<אפרת אביאני: משרד החקלאות אחראי לגבי מוצרים מן החי על כל השלבים של גידול בעלי חיים, כולל ייצור מזון לבעלי חיים שהוא חלק מהשרשרת הזאת.
<אפרת אביאני: קוראים לזה פארם טו פורק וזה גם כלול בחוק לפיקוח על מזון לבעלי חיים שאושר בכנסת הקודמת על ידי הוועדה הזאת ואמור להיכנס לתוקף עוד מעט.
<אפרת אביאני: בעצם הפיקוח מתחיל משלב המזון לבעלי חיים.
<אפרת אביאני: החוק הזה קובע גם כללים בנושא עקיבות של חומרי גלם ומזון מעובד לבעלי חיים דרך ההזנה.
<אפרת אביאני: כאשר מגיעים לשלב המשק, בנקודה הזאת חלה פקודת מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: זה חוק שהמטרה שלו היא לפקח על בריאות בעלי החיים גם בהיבט של בריאותם של בעלי החיים עצמם אבל גם בהיבט של בריאות הציבור.
<אפרת אביאני: בפקודה הזאת נקבעות הוראות במגוון תחומים, בנושא של בקר, עופות, ניהול של משקים וגם בשלבים של התוצרת החקלאית כמו למשל טיפול בביצים.
<אפרת אביאני: בעצם בנקודה הזאת, ברגע שהמוצר הופך ממוצר גולמי למזון שהוא באחריות משרד הבריאות, יש איזושהי חפיפה ואז מתחילה הרגולציה של משרד הבריאות.
<אפרת אביאני: אני רוצה לומר שבעצם החקיקה קיימת.
<אפרת אביאני: המסגרת המשפטית לפיקוח ולקביעה של כללי העקיבות בשלבים שהם לפני השלב של החוק הזה קיימת.
<אפרת אביאני: אנחנו גילינו שיש לנו חוסר מסוים בכל מה שקשור לסמכות לקבוע בתקנות הוראות על תיעוד ושמירת מסמכים.
<אפרת אביאני: בעצם כדי לייצר את העקיבות, מה בעצם מייצר את העקיבות?
<אפרת אביאני: התיעוד.
<אפרת אביאני: התיעוד של המגדל, מהיכן הוא רכש את התוצרת, לאן הוא לקח אותה, איפה היא גדלה, באיזו חלקה, באיזה משק וכולי.
<אפרת אביאני: כדי לקבוע בחקיקת משנה הוראות בעניין תיעוד ושמירת מסמכים, צריך הסמכה מפורשת בחוק.
<אפרת אביאני: זאת ההנחיה מהשנים האחרונות של משרד המשפטים ולמעשה החקיקה שלנו, פקודת מחלות בעלי חיים, היא משנת 1985, הנוסח החדש שלה, ואנחנו ראינו צורך לתקן אותה וכבר הפצנו טיוטה של הצעת חוק לתיקון כדי שנוכל להשלים את ההוראות בנושא העקיבות שחסרות לנו בחלק מהמקרים.
<אפרת אביאני: זה לגבי מוצרים מן החי.
<אפרת אביאני: לגבי מוצרים מן הצומח.
<אפרת אביאני: יש את החוק לפיקוח על ייצור הצמח משנת 2011, מה שנקרא חוק הסטנדרטים.
<אפרת אביאני: החוק הזה חל על פירות וירקות טריים.
<אפרת אביאני: גם שם אנחנו בתהליך של התקנת תקנות.
<אפרת אביאני: גם שם אנחנו גילינו לצערנו שהחקיקה לא הייתה שלמה וחסר שם סעיף של סמכויות לקבוע הוראות בעניין תיעוד ושמירת מסכים וגם כאן אנחנו ניזום תיקון.
<אפרת אביאני: בעיקרון המסגרת המשפטית הכללית קיימת.
<אפרת אביאני: כמובן שמבחינה מקצועית משרד החקלאות מתואם לגמרי עם שירות המזון הארצי.
<אפרת אביאני: בכל התחומים שיש חפיפה או השקה של התחומים, התיאום הוא מוחלט.
<אפרת אביאני: יש לנו עבודה מתואמת למשל בתחום הביצים, על תקנות של סימון ביצים, כאשר בסופו של דבר הסימון על הביצה יהיה עד לרמת המשק, לא לרמת התרנגולת אבל עד לרמת המשק, דרך תחנת המיון אחורה.
<אפרת אביאני: זה נושא שבהחלט בעבודה והוא במודעות כך שמהבחינה הזאת הוא מכוסה.
<נעה בן שבת: בעצם אנחנו נשארים כאן רק בשלב העקיבות, עד המקטע האחרון שאתם מעבירים את המוצרים לאחריות משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: זה דבר שיטופל על ידכם בחקיקה נפרדת ואנחנו רק מבהירים כאן שההוראות שמדברות על עקיבות יביאו בחשבון את המצב שבו מקור המזון, אנחנו מחפשים את מקור המזון, את מי שקיבל ממנו עוסק במזון את המזון, והוא יכול להיות גם החקלאי.
<אפרת אביאני: להבנתי, מכיוון שעוסק במזון הוא גם משווק ומשווק הוא גם מוביל, אין צורך כל כך לכתוב חקלאי או מגדל.
<נעה בן שבת: אנחנו רק צריכים להביא בחשבון שלא תמיד הוא יצרן בחוק הזה.
<אפרת אביאני: הוא לא יצרן במובן של החוק הזה.
<נעה בן שבת: ואת הנושא של מהחווה עד המזלג, זה נושא שתטפלו בו.
<אפרת אביאני: זה מטופל בחקיקה שלנו וההשקה מתואמת בתקנות שמתואמות בין המשרדים.
<אפרת אביאני: הפרטים מתואמים בין המשרדים.
<נעה בן שבת: לא נרחיב כרגע את הצעת החוק בנושא הזה.
אלי אלאלוף: אי אפשר להתייחס רק לקשר בין החקיקה הראשית שאנחנו עושים כאן לבין החקיקות של המשרד?
<אפרת אביאני: נכון, אנחנו עושים אבל זה בעיקר רלוונטי - - -
אלי אלאלוף: ודאי יש קשר ביניהם.
<אפרת אביאני: יש כמה תיקונים עקיפים.
<נעה בן שבת: השאלה אם יהיה נכון עכשיו לעשות.
אלי אלאלוף: כדאי שנרשום שיש צורך לעשות זאת.
<נעה בן שבת: לוודא שהשלב הזה, נעשה גם בו תיקון.
<זאב פיקובסקי: קודם כל, אני מברך על מה שאפרת אמרה כרגע בנושא של החלוקה בסמכויות ופיקוח בין מה שנקרא, ואני הזכרתי את זה באחת הישיבות הקודמות, בין הצד שנקרא בשדה – וזה לא משנה כרגע אם זה הצד הצמחי או הצד מן החי – כאשר על הקטע הזה צריך להיות אמון משרד החקלאות על שתי זרועותיו, המחלקה לפיקוח על הצומח, ואולי אני לא מבטא נכון את השם, והשירותים הווטרינריים והיצירה הברורה של החציצה בשער המפעל המעבד שהחל מאותו רגע ועד למזלג – שזאת תפיסה מאוד מקובלת בכל העולם, תפיסת הבטיחות מהשדה, והשדה יכול להיות שדה צמחי של עגבניות, מלפפונים או פלפלים וכולי, והצד האנימלי, הצד מן החי שיכול להיות דג, ביצה, חלב וכולי.
<זאב פיקובסקי: הצד הזה, השדה, חייב להיות ברור והצד הזה צריך להיות מפוקח על ידי משרד החקלאות.
<זאב פיקובסקי: נקודת המעבר בין חומר גלם בשדה לבין חומר גלם שהופך להיות במפעל חומר גלם לעיבוד שעליו יש תהליכי עיבוד, מתווספות תוספות שונות וכולי, שהוא הופך להיות מוצר מזון ועד לצרכן הסופי, שזה יכול להיות ברשת השיווק או במסעדה או אצל הצרכן בבית, כל השרשרת הזאת – חייבת להיות חציצה ברורה בין שני הגופים, משרד החקלאות ומשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין מהדברים שאתה אומר.
אלי אלאלוף: ברגע שמגיע הבשר לאטליז, משרד החקלאות כבר לא נכנס.
מאיר כהן: הבשר המעובד?
אלי אלאלוף: המופשר.
<שרון גוטמן: זה משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: רק שנדע.
אלי אלאלוף: יש גבולות ברורים.
<נעה בן שבת: הם מופיעים בהגדרה ייצור.
<נעה בן שבת: יש לך את חלקה הראשון של ההגדרה שאומרת מה הן פעולות ייצור ואחר כך יש את חלקה השני של ההגדרה והיא מונה פעולות רבות שלמרות שהן טיפול בדבר שהופך למזון, זה לא לק מפעולת הייצור.
<נעה בן שבת: הוא לא במקטע בו זה עוסק.
<זאב פיקובסקי: אנחנו עדיין נמצאים בפיקוח כפול של שתי רשויות במפעלים מסוימים, גם אלה וגם אלה, על תהליכי הייצור.
<זאב פיקובסקי: הנושא הזה חייב להסתיים משום שהוא מהווה הכבדה גם כנטל רגולטורי על המפעלים.
אלי אלאלוף: מישהו יכול לאשר את מה שאומר זאב, שיש פיקוח כפול בתוך המפעל?
<אפרת אביאני: זה נכון.
<אפרת אביאני: יש מפעלים מסוימים וזה בעיקר קיים במפעלים של ייצור מוצרים מן החי שזה אומר בתי שחיטה ובתי מטבחיים.
<זאב פיקובסקי: גם החוות.
<אפרת אביאני: אני אספר את מה שאני יודעת ואחר כך אתה תוסיף.
<זאב פיקובסקי: בסדר גמור.
<זאב פיקובסקי: סליחה.
<אפרת אביאני: בשלב השחיטה וכל מה שמתרחש בבית השחיטה או בבית המטבחיים, הוא באחריות השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות מכוח פקודת מחלות בעלי חיים.
<אפרת אביאני: מה שקורה אחרי השחיטה זה פירוק בדרך כלל ואחר כך מבוצעות פעולות נוספות.
<אפרת אביאני: יש שרשרת של פעולות שדוקטור ינון יודע עליהן.
<אפרת אביאני: פירוק שמתבצע בבית מטבחיים הוא עדיין באחריות בית המטבחיים, אבל כאן בדיוק מתחיל - - -
אלי אלאלוף: לא, אחריות של איזה משרד?
<אפרת אביאני: של משרד החקלאות.
<אפרת אביאני: כאן בדיוק מתחיל להיטשטש הגבול.
<אפרת אביאני: מכיוון שפעולות מסוימות, גם משרד הבריאות תופס אותן כפעולות ייצור שיש לו לגביהן סמכות, היום לפי צו הסחר במזון, ובאמת יש חלק מהמפעלים שהם נמצאים תחת כפל פיקוח וזה אחד הדברים שאנחנו ניסינו לפתור במסגרת הצעת החוק.
<אפרת אביאני: אני מודה, זה מורכב וזה לא פשוט.
אלי אלאלוף: למה זה מורכב?
אלי אלאלוף: כל עוד הבשר לא יצא מבית המטבחיים, זה משרד החקלאות, וברגע שהוא יצא מבית המטבחיים, משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: זה פשוט.
<אפרת אביאני: באמת אחת המשימות שהצבנו לפנינו היא לבוא עם הסדר שמסיים את הסוגיה הזאת לדיונים האלה כאן.
אלי אלאלוף: למה לא לפתור את זה השבוע?
<אפרת אביאני: אתמול בלילה ישבנו.
אלי אלאלוף: אנחנו קובעים שאתם מוצאים פתרון שלא תהיה כפילות במקומות מסוימים בין משרד החקלאות ומשרד הבריאות ועד סוף השבוע אתם מביאים פתרון לפרידה בין שני המשרדים בשמחה ובהסכמה.
<אפרת אביאני: אני מקווה מאוד.
מאיר כהן: אדוני, כאשר אנשי המשרדים אומרים אני מקווה, תדע שלא יביאו את זה השבוע.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נקבל החלטה משלנו.
אלי אלאלוף: זה בסמכותנו.
מאיר כהן: אתה צריך להגיד להם באיזה יום הם מביאים את זה.
אלי אלאלוף: אני אומר, עד יום חמישי.
אלי אלאלוף: עד עכשיו הם עמדו בהתחייבויות ואני חייב לומר את זה.
אלי אלאלוף: הם עובדים קשה מאוד אחרי התכנסות הוועדה.
אלי אלאלוף: באמת, אני אומר את זה בלי שום ציניות.
אלי אלאלוף: אני מוריד את הכובע בפניהם כי אני יוצא מכאן בשעה 4:00 והם יוצאים ב-8:00 בערב.
מאיר כהן: יהיה פתרון?
<אפרת אביאני: יש כבר טיוטה.
<אלי גורדון: אפרת ציינה ובצדק שאנחנו עומדים - והצהרנו את זה כאן בוועדה בתחילת הדרך, לאחר הערות התעשייה שהושמעו כאן בתחילת הדיונים - ומנסים לתת מענה גם לסוגיה הזאת בתקווה שגם נצליח להביא פתרון אבל פתרון כרגע לא במסגרת חילוקי דעות בין משרד הבריאות למשרד החקלאות.
אלי אלאלוף: אל תפתרו את כל בעיות העולם.
<אלי גורדון: אין לנו גם כוונה לעשות זאת.
<אלי גורדון: הנקודה היא שיש יותר מדי משימות ותמיד יש תעדוף.
<אלי גורדון: במסגרת התעדופים כרגע אנחנו רוצים קודם כל לתת מענה לדברים נוספים.
אלי אלאלוף: אם לא תצליחו עד יום חמישי, אנחנו נעשה את זה בשבילכם.
<אלי גורדון: לנו אין עם זה בעיה.
<זאב פיקובסקי: אני מבקש שוב את זכות הדיבור.
<זאב פיקובסקי: אני מחדד את דבריה של אפרת ואני אומר שהיוצאים מן הכלל שהיא תיארה, הם רק צריכים להוכיח את הכלל ומוכיחים את הכלל.
<זאב פיקובסקי: אני לא בא בטענה לגבי בית שחיטה שהוא מפרק בשר וכולי, אלה דברים פשוטים, אלא אני מדבר על מחלבות ומפעלים לעיבוד בשר.
<זאב פיקובסקי: כלומר, נקניק, נקניקיות, פסטרמה וכולי.
<זאב פיקובסקי: מחלבות שרוצות לייצא, עומדות תחת פיקוח קפדני והפיקוח הוא כפול ומסרבל ומייקר, והכי גרוע, מקבלים הוראות סותרות משני הגופים הרגולטוריים.
<זאב פיקובסקי: קשה לחיות באותו מפעל עם שני גופים מפקחים.
אלי אלאלוף: אתה חי את זה כל החיים ברציפות.
אלי אלאלוף: אלי, רצית עוד הערה?
<ינון יוני: כבר בוורסיה הזאת נתנו ביטוי לכפל מצד אחד והיעדר פיקוח מצד שני.
<ינון יוני: מה שכרגע מדובר עליו זה לתת כאן עוד פן אחד נוסף שכפי שכבר נאמר, יש כבר התחלת דרך בין שני המשרדים ומקווים שעד סוף השבוע נצליח.
אלי אלאלוף: אם כן, יש כוונות טובות.
<אלי גורדון: מבחינת זאב, זה ברור לו שכאשר הוא אומר שיכולות להיות דרישות סותרות של שני גופים, צריך להבין שגוף אחד מפקח בהתבסס על חקיקה של מדינת ישראל, קרי, שירות המזון במקרה הזה, והגוף השני של שירותים וטרינריים מוסמך למעשה להיות גוף שמפקח מטעם מדינת ייצוא שקובעת דרישות משלה.
<אלי גורדון: מטבע הדברים מעת לעת, לא תמיד אבל מעת לעת, יתכן מאוד שתהיינה דרישות שונות כי הדרישות הן של מדינת יעד.
<זאב פיקובסקי: אני לא מקבל.
<זאב פיקובסקי: הם מתערבים גם בייצור המקומי.
אלי אלאלוף: לא נהפוך את הדיון הזה שהוא חשוב.
אלי אלאלוף: תבואו אלינו עם הצעה קונקרטית שלוקחת בחשבון את כל ההיבטים ואת כל הבעיות שהעליתם.
יעל גרמן: אני רק רוצה להזכיר את מה שאמרתי כבר כמה פעמים סביב השולחן.
יעל גרמן: הגיעה העת להקים את רשות המזון שתמנע את כל הבעיות האלה שאנחנו רואים לאורך כל הדרך.
אלי אלאלוף: אני כבר הצהרתי בפניך שאני מוכן, אחרי שנסיים את התקציב.
יעל גרמן: אני חוזרת על זה כדי שזה ישב עמוק.
אלי אלאלוף: נעשה את זה אחרי שיאושר התקציב לשנתיים הקרובות.
אלי אלאלוף: אנחנו רושמים מאוד ברצינות את הודעתה של חברת הכנסת יעל גרמן.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו נחזור לנוסחים ונמשיך עם סעיף 164.
<נעה בן שבת: אנחנו בתת סימן ג', עמוד 52, תקנות לעניין מכירת מזון.
<נעה בן שבת: כזכור, דנו בדברים האלה ואנחנו רק חוזרים ומעירים את הדברים בהם נעשה שינוי.
<נעה בן שבת: בדיון שהתקיים, סוכם שההחלטות בסעיף הזה, התקנות שיותקנו לפי סעיף 164 – סעיף 164 הוא סעיף לעניין תקנות – יותקנו באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: תיקון נוסף שחל כאן הוא שהנושא של העיצום, מה שמופיע כאן בפסקה (7), נמצא כחלק מהסדר הייצוא שקראנו אותו אתמול ולכן הפסקה הזאת נמחקת.
<נעה בן שבת: בנושא של חובות משווק מן האזור.
<נעה בן שבת: יש הוראות שכבר נכנסו וכבר התייחסנו אליהן.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) לסעיף 167, אנחנו הרחבנו להוראות – תת סימן זה לא יחול על הבאה מן האזור של מזון שיוצר על ידי בעל רישיון ייצור או יובא על ידי יבואן רשום – כדי להבהיר שכאשר המקור של המזון הוא באמת מי שיש לו רישיון ייצור או תעודת יבואן רשום, ההוראות המיוחדות לגבי משווק מן האזור לא חלות עליו והן לא נדרשות באותו מקרה.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור לסימן הבא, סימן ו', לעניין הסדרת אחסנה והובלה של מזון הטעון טמפרטורה מבוקרת.
<נעה בן שבת: כאן היו כמה וכמה שינויים.
<נעה בן שבת: עמוד 55.
<נעה בן שבת: בעקבות הדיון שהתקיים כאן בנושא הזה, עלו טענות – הובאה דוגמת הטורטיות לגביהן קובעים טווח טמפרטורות של בין 15 ל-20 מעלות או טמפרטורת חדר - לפיהן טמפרטורה מבוקרת, כל טווח טמפרטורות שהוגדר, זאת הוראה רחבה מדי.
<נעה בן שבת: בהתחשב בזאת, הפתרון שהציע משרד הבריאות הוא שתהיה הבחנה בין טמפרטורה מוגדרת שהיא כל טמפרטורה שהוגדרה - זה יכול להיות כל טווח טמפרטורה שהוגדר – לבין טמפרטורה מבוקרת שזה מונח שיישאר מיוחד למקרה שקביעת הטמפרטורות נעשית בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: אלה יכולות להיות טמפרטורות של שמירה בקור, כמו שקבוע לגבי מוצרי חלב - - -
מאיר כהן: זה לא סותר את הקונפליקט בין הוראות היצרן לאיזה מחיר?
מאיר כהן: זה אותו הדבר.
<נעה בן שבת: לקונפליקט מצאנו פתרונות נקודתיים בכל מקום ומקום אבל זה אומר שרישיון אחסנה – אנחנו מיד נעבור ונראה בסעיפים עליהם נעבור אבל עכשיו זה מופיע כאן בהגדרות, בנוסח שבפניכם ובעמוד 3 יש שתי הגדרות שנוגעות לטמפרטורה.
<נעה בן שבת: טמפרטורה המוגדרת היא אותה הגדרה שהייתה כבר קודם.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על טמפרטורה שהוגדרה לעניין תנאי הייצור והאחסון וההובלה ובכלל זה בהוראה כי הטמפרטורה של מזון לא תעלה על טמפרטורה מסוימת או לא תפחת מטמפרטורה מסוימת או קביעת טווח טמפרטורות למזון מסוים ויכול שתקבע לו טמפרטורה שונה לייצור, לאחסון או להובלה וכן למזון עצמו, לסביבתו.
<נעה בן שבת: זה אומר מהי בכלל קביעת טמפרטורה.
<נעה בן שבת: זה הדבר הכללי.
<נעה בן שבת: לעומת זאת, טמפרטורה מבוקרת, מה שמופיע בהגדרה מעליו, טמפרטורה מוגדרת שנקבעה בחקיקת המזון והיא זאת שתיצור את החובה לקבלת רישיון אחסנה ורישיון הובלה.
מאיר כהן: בקיצור, היא עולה על הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: הוראות היצרן כפופות לה.
<נעה בן שבת: אם אנחנו מדברים על הוראות היצרן, אני רוצה להזכיר שההגדרה של הוראות היצרן מופיעה בעמוד 11.
<נעה בן שבת: "הוראות היצרן – התנאים שסומנו על גבי המזון או אריזתו או על ידי בעל רישיון היצרן או בעל תעודת היבואן הרשום לפי העניין, לרבות לעניין אחסון, הובלה וטמפרטורה מוגדרת".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אלה ההוראות שצמודות באיזושהי צורה למזון.
<נעה בן שבת: הן לא יכולות לבוא במסמכים נלווים אלא הן צריכות להיות צמודות למזון כדי שאפשר יהיה להתייחס אליהן וכך אנחנו גם מצמצמים את חובת כל העוסקים במזון כשאנחנו אומרים להם שהם חייבים להתייחס להוראות היצרן ולא סתם צריכים לדעת על הוראות היצרן שנמסרו באיזה מסמך נלווה.
<נעה בן שבת: מה שאתם רואים על המזון, זה מה שיקבע ויחייב.
<נעה בן שבת: זה גם במענה להערות של איגוד לשכות המסחר.
<נתן ויטנברג: בקטע של טמפרטורה מבוקרת, טמפרטורה מוגדרת, זה יהיה תקף גם לנושא של מזון רגיש ומזון רגיל בייבוא?
<נתן ויטנברג: כי זה יוציא הרבה מוצרים שהיום מהווים מזון רגיש כמו שוקולד שמובל בעשרים מעלות ואין דרישה חוקית לתנאי ההובלה האלה.
<ינון יוני: לא עשינו הבחנה.
<ינון יוני: אין הבדל.
<נתן ויטנברג: התשובה היא כן.
<נתן ויטנברג: אז זה יפשט מאוד.
<נתן ויטנברג: תודה.
<רז הילמן: לגבי ההגדרה של טמפרטורה מבוקרת, זאת שבחקיקה .
<רז הילמן: בשביל האפשרות שבחקיקה יקבעו טמפרטורה מבוקרת, למשל איזשהו טווח שייחדו אותו לפעילות ספציפית, זאת אומרת, נניח יגידו שמוצר כזה וכזה, ההובלה שלו צריכה להיות בין ארבע לשמונה מעלות, אבל אני רוצה שיוכלו בחקיקה להגיד שהדרישה שלנו היא אך ורק למקטע של האחסנה או אך ורק למקטע של ההובלה או אך ורק למקטע של השיווק.
<רז הילמן: אני חושש מצב שבו אתם תגדירו ביחס לאיזשהו מזון שאחד מהמקטעים האלה נדרש לטמפרטורה מבוקרת ואז זה ישליך על כל המסלול.
<רז הילמן: אני רוצה שכן תהיה לכם את הסמכות, במידה ותחליטו שזה נכון, לתת בהוראה גם סייגים.
<נעה בן שבת: בהגדרה של טמפרטורה מוגדרת כתוב שאפשר לקבוע למזון ולסביבתו.
<רז הילמן: אני מדבר על הטמפרטורה המבוקרת, על זאת שבחקיקה.
<נעה בן שבת: היא אומרת טמפרטורה מוגדרת שנקבעה בחקיקת המזון ואז ממילא, כמו שבטמפרטורה מוגדרת יש לך את כל המגוון - - -
<רז הילמן: היא תידרש לרישיון.
<רז הילמן: אני מדבר על הרישיון שנדרש לרכב ההובלה.
<רז הילמן: נניח שהרכב מוביל מזון שמשרד הבריאות החליט שהמשווק צריך לשים אותו בין ארבע לשמונה מעלות ואני סתם זורק מספר.
<רז הילמן: ברגע שהוא קבע את זה, אפילו אם מי שקבע את זה, משרד הבריאות, אמר שההובלה מבחינתי, זה לא נורא שהיא תהיה ברכב בלי רישיון, היא פותרת.
<רז הילמן: יכול להיות שזה לא יקרה אבל היא פותרת.
<רז הילמן: אם זה יקרה, אני רוצה שתהיה אפשרות למי שקובע את הטמפרטורות להגיד שהוא רוצה שזה יחול על המכירה והוא לא רוצה שזה יחול על המקטע של ההובלה כי אני לא רוצה להטיל עליהם את העלויות של רישיון הובלה וכל מה שנלווה לזה.
<נעה בן שבת: מי מונע מהם לקבוע את זה?
<רז הילמן: זה מונע.
<רז הילמן: אני אסביר למה זה מונע.
<רז הילמן: זה מונע כי הסעיף שמתייחס לרישיון הובלה אומר שכאשר נקבעה בחקיקה טמפרטורה מבוקרת, אתה חייב רישיון.
אלי אלאלוף: במפעל אתה מביא את המזון לטמפרטורה מסוימת.
אלי אלאלוף: אצל המשווק אתה מביא לטמפרטורה מסוימת.
אלי אלאלוף: באמצע אתה יכול לא?
<רז הילמן: יכול להיות שבגלל העלויות.
אלי אלאלוף: זה נראה הגיוני במזון?
<רז הילמן: יכול להיות שיגידו שזה לא נורא אם עכשיו זה שעתיים בהובלה.
אלי אלאלוף: אתה יודע כמה אני מעריך את ההערות שלך, אבל הפעם אני לא מסכים.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים עם היושב ראש.
<זמר בלונדהיים: גם אני מתקשה לראות אבל בכל מקרה אני גם לא רואה מניעה אם משום מה יבחרו בעתיד לעשות את זה.
<זמר בלונדהיים: הנוסח בעיני סובל את זה והכול בסדר.
<זמר בלונדהיים: הערה אחת.
<זמר בלונדהיים: טמפרטורה מבוקרת צריכה להיות כפי שנקבע בחקיקת המזון או לפיה, כדי לא לחסום לנו את האפשרות.
אלי אלאלוף: אפשר להתקדם, ברשותכם.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 174, עמוד 55.
<נעה בן שבת: "חובת רישוי להובלה או לאחסנה של מזון בטמפרטורה מבוקרת.
<נעה בן שבת: לא יעביר אדם מזון הטעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת ולא יאחסן אדם מזון הטעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת אלא אם כן הוא עומד בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון ומתקיימות לגביו הוראות פרק זה".
<נעה בן שבת: כאן נשאר המונח טמפרטורה מבוקרת אבל השתנתה משמעותו.
<נעה בן שבת: אם קודם דובר על טמפרטורה מבוקרת שיכולה הייתה להיקבע בהוראות היצרן, כאן אנחנו אומרים טמפרטורה מבוקרת – מי שחלות עליו כל הוראות החלק הזה וזה מי שחקיקת המזון חייבה אותו בטמפרטורה המבוקרת.
<נעה בן שבת: בסעיף 175(1) אנחנו אומרים: רישיון הובלה שניתן בידי רישיון ייצור, מנהל שירות המזון או רופא מחוזי הוא נותן הרישיון.
<נעה בן שבת: כך נאמר בדיון הקודם.
<נעה בן שבת: בסעיף 176 איחדנו את הנושא של שני הרישיונות יחד.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 178 שחל בו שינוי בעקבות שינוי ההגדרות.
<נעה בן שבת: רישיון אחסנה.
<נעה בן שבת: נקבע בחקיקת המזון כי מזון טעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת לא יאחסנו אדם אלא אם כן הוא בעל אחד מרישיונות אלה לפחות.
<נעה בן שבת: מדובר בבית קירור, אם אלה ביצים שצריכה להיות טמפרטורה של עשרים מעלות, כך שמענו ממשרד הבריאות.
<קריאה: עד עשרים מעלות.
<נעה בן שבת: האחסון שלו צריך להיות בטמפרטורה מבוקרת ועל ידי בעל רישיון.
<נעה בן שבת: גם כאן אנחנו מדגישים שמי שנותן את הרישיון, הוא נותן רישיון הייצור.
<נעה בן שבת: סעיף 179 חובר יחד עם סעיף 176 ולכן הוא מתבטל.
<נעה בן שבת: בסעיף 180(2) הוספנו את המטבח המוסדי.
יעל גרמן: למה את פוסחת על 180?
<נעה בן שבת: אלה הערות נוסחיות, חוץ ממה שאמרנו, 180(2), בו הוספנו את המטבח המוסדי בעקבות מה שנאמר כאן.
יעל גרמן: ב-180 יש לך את ההחרגה, כאשר על אף האמור בסעיף 178, לא יידרש רישיון אחזקה.
יעל גרמן: זה סעיף חשוב.
<נעה בן שבת: זה סעיף חשוב מאוד.
<נעה בן שבת: הקראנו אותו.
<נעה בן שבת: אנחנו כבר עברנו על כל הסעיפים האלה ועכשיו אנחנו רק מציינים את התיקונים.
אלי אלאלוף: התיקונים לתיקונים.
<נעה בן שבת: גם בסעיף 181 הבהרנו שוב מי הגורם שנותן את הרישיון.
<נעה בן שבת: נותן רישיון ייצור, אלה אותם גורמים ולכן אנחנו נעזרים בהגדרה הזאת.
<נעה בן שבת: כזכור, ההתייחסות להדבקת תווית, היא לא רק על גבי מזון מיובא למרות שזה המקרה השכיח שקיים היום בנושא הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור עכשיו לסימן ז', הוראות כלליות לעניין יצרן, יבואן או משווק.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 183(א), עמוד 57.
<נעה בן שבת: אתמול דיברנו על כך שהורדנו את סעיף 164.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל גרמן, אני רוצה לציין שלמרות שלא היית כאן בדיון ביום חמישי על מערכת הבריאות הציבורית, הרוח שלך הייתה כאן.
אלי אלאלוף: הייצוג שלך היה מאוד חזק.
<נעה בן שבת: כפי שהסברנו אתמול בדיון בסעיף 154, אמרנו שיש כמה הוראות שמתייחסות לחובה לשמור מזון בהתאם להוראות היצרן.
<נעה בן שבת: יש הוראה כזאת בסעיף 36 ויש הוראה כזאת בסעיף 154 שאתמול דנו בה.
<נעה בן שבת: הסעיף יימחק אם יתקבל כאן התיקון הזה שאנחנו מציעים עכשיו.
<נעה בן שבת: הייתה הוראה נוספת בסעיף 184.
<נעה בן שבת: ההוראה בסעיף 184 אמנם התכוונה להתייחס לטמפרטורה מבוקרת, אבל אפשר היה ללמוד ממנה שהיא מתייחסת גם להוראות אחסנה אחרות שמופיעות בהוראות היצרן.
<נעה בן שבת: לכן, כדי להסדיר במקום אחד את כל ההוראות, אנחנו מציעים את סעיף 183(א) שיאמר: "קיום תנאי היצרן או היבואן: העוסק במזון יקיים את הוראות היצרן לרבות הוראות או תנאים לעניין אחסון והובלה והכול בכפוף להוראות שנקבעו בחקיקת המזון".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מדברים על הוראות וזה יכול להיות לא להחזיק בשמש וזה יכול להיות לא לשים על הרצפה והוראות שונות.
<נעה בן שבת: אלה גם ההוראות של טמפרטורה מבוקרת אבל להם יוקדש סעיף 184 אלא אם כן יש חלופה ניסוחית להצמיד הכול לכאן, אבל אנחנו לא נתעסק כרגע בשאלות הנוסח.
<נעה בן שבת: המהות, כרגע סעיף 183(א) מתייחס לכלל ההוראות.
<נעה בן שבת: סעיף 184 מדבר על מזון שנקבעה לו טמפרטורה מוגדרת.
<נעה בן שבת: בכותרת צריך להיות כתוב טמפרטורה מוגדרת והוראתו תהיה כלהלן: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף 183(א) – שזאת החובה לשמור את כל המזון בהתאם להוראות, להחזיק אותו בהתאם להוראות היצרן או היבואן ואני מזכירה שכאן אנחנו מדברים על הוראות שחלות על כל עוסק במזון, גם על המשווק גם על היצרן וגם על היבואן – יחולו לגביו הוראות אלה: יבואן, יצרן, משווק גדול, מוביל או מאחסן יחזיק את המזון בהתאם לתנאים לפי הוראות היצרן אלא אם כן נקבע אחרת בחקיקת המזון.
<נעה בן שבת: משווק שאינו משווק גדול, יחולו תנאי אחזקה בטמפרטורה מוגדרת בהתאם להוראות היצרן אלא אם כן הורה לו מנהל שירות המזון או מי שהסמיכו אחרת בהוראה פרטנית".
<קריאה: מבטלים את המחיקה.
<נעה בן שבת: מבטלים את המחיקה ב-184.
<נעה בן שבת: חשבנו לעשות נוסח שירכז הכול בסעיף 183 אבל אני מקווה שהוועדה באמת מסמיכה אותנו כי נצטרך כאן הרבה עבודת ניסוח אחר כך.
אלי אלאלוף: אנחנו סומכים עליכם.
<נעה בן שבת: אני מקווה שהוועדה מסמיכה אותנו לעשות אחר כך את כל תיקוני הניסוח הנדרשים כי יהיו לא מעטים.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, בסוף יגיע הניסוח הסופי ואז מי שרוצה להעיר, יוכל להעיר.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה שזה יוכל להיעשות בפרק הזמן שלפני ההצבעות.
אלי אלאלוף: אנחנו מאמצים את ידיכם.
אלי אלאלוף: זמר, אנחנו מטילים עליך משימה, ללוות את היועצת המשפטית שלנו ולהגיע למסמך סופי.
<נעה בן שבת: גם משרד הבריאות כמובן.
אלי אלאלוף: אני מברך אותך.
<נעה בן שבת: נשארת ההבחנה בין משווק, מוביל, מאחסן, יצרן ויבואן שפועלים לפי הוראות היצרן ומשווק שאינו משווק גדול מחזיק את המזון בהתאם להוראות היצרן.
<נעה בן שבת: זה הגורם שמשפיע אלא אם כן מנהל שירות המזון הורה לו.
<נעה בן שבת: הוא רואה את המוצר שבפניו ולפי זה הוא פועל.
<נעה בן שבת: כמובן שההוראה הזאת חלה גם על היצרן לגבי חומרי הגלם שנמצאים אצלו, לגבי מזון שהוא מחזיק לפני תהליך הייצור.
<רוברט סגל: שאלת הבהרה לגבי כל הנושא של רישיון הובלה ורישיון אחסנה.
<רוברט סגל: האם כולם כפופים לסעיף הכללי שמדבר על המנגנון של התליה, הגבלה, צמצום פעילות וכולי?
<רוברט סגל: כמו ברישיון ייצור ורישיון ייבוא?
<רוברט סגל: ואיפה נעשה הלינק?
<נעה בן שבת: בסעיף 182 זה מוחל ויש הוראה דומה לגבי רישיון הייצור.
<נעה בן שבת: החילו עליהם את הסעיפים המתאימים.
<נעה בן שבת: שם היה שינוי לפיו רישיון ההובלה הוא לחמש שנים.
<רז הילמן: מה ההחלטה לגבי סתירה בין חקיקת המזון להוראות היצרן?
<קריאה: החוק גובר.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהוא מחזיק את המזון בהתאם לתנאים לפי הוראות היצרן אלא אם כן נקבע אחרת בחקיקת המזון.