GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: יכול להיות שצריך הוראה אחידה לגבי כל התוספות אבל אנחנו רצינו להבהיר, כיוון שהנוסחים של ההצהרות וההתחייבויות מובאות כאן בתוספות, חלקן לא מובאות ממש בנוסחן עדיין, למשל התוספת הרביעית עדיין לא בנוסח המלא שלה, אבל כיוון שכך, רצינו לשמור את סמכות השר באישור הוועדה לשנות את התוספות.
<נעה בן שבת: (6) דרכי בדיקת משלוח מזון, ובכלל זה בדיקת מסמכים שהיבואן נדרש לשמור לפי פרק זה, כתנאי למתן תעודת שחרור ותדירותן – הכוונה לתדירות הבדיקה - בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיובא, להיקף הייבוא על ידי היבואן, לתקופה שבה הוא רשום כיבואן ולהקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו.
<נעה בן שבת: (7) תנאים לייבוא סוגי מזון מסוימים ממדינות מסוימות וכן איסור על ייבוא סוגי מזון מסוימים ממדינות כאמור, ובלבד שכל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור.
<נעה בן שבת: (8) הוראות לעניין בקשות לקבלת תעודת שחרור ובכלל זה – הוראות מיוחדות לגבי בקשות לקבלת תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר, לרבות לעניין מזון שיוצא מישראל והוחזר אליה או שנפסל ליבוא במדינה אחרת או שנפסל ליצוא מישראל.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על תעודת שחרור רגילה אבל גם תעודת שחרור של מזון שהוחזר לישראל אחרי שהוא יוצא ממנה.
<נעה בן שבת: כבר אמרנו שבייצוא יכולות להיות תקלות מסוימות אבל מצד שני, אם המזון יוצא והוא עומד בתנאי חקיקת המזון, יכול להיות שאפשר להקל עליו בחזרה לישראל.
<נעה בן שבת: דרכי הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור של מזון מתחנת הסגר, הפרטים והמסמכים שיש לצרף לבקשה, תנאים שבהם ניתן להתנות את הבקשה, לרבות לעניין אופן שיווק המזון- אני חושבת שהמילה אופן נחוצה כאן - דרכי הסירוב למתן התעודה וכן מתן ערובה כבטוחה לקיום התנאים או להיתר לשחרור מתחנת ההסגר לפי סעיפים 122 עד 124.
<נעה בן שבת: אנחנו מתייחסים כאן לנושא הזה של הערובה.
<נעה בן שבת: נצטרך לחזור בהמשך, עת נאסוף את ההתייחסויות והתשובות לסעיפים 122 עד 124, שם מדובר על מצבים בהם למרות שיש פגם במזון, מאפשרים להוציא את המזון ונותנים לו תעודת שחרור מותנית.
<נעה בן שבת: אחד התנאים למתן התעודה הוא שתינתן ערובה לביצוע התיקונים הנדרשים.
<נעה בן שבת: אנחנו עוד נחזור לסעיף 124.
<נעה בן שבת: כאן זאת רק ההסמכה לקבוע את ההוראות.
<נעה בן שבת: את סעיף קטן (ג) אנחנו מציעים למחוק כיוון שאנחנו חושבים שהיא צריכה להיות בהוראה מהותית של מתן ערובה.
<נעה בן שבת: תקנות לפי פסקה זו יכול שיקבעו דרישות שונות לגבי סוגי מזון מסוימים, מקומות ייצור שונים או מדינות ייצור מסוימות, ובלבד שכל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור.
<נעה בן שבת: (9) הוראות לעניין דיגום מזון בתהליך היבוא.
<נעה בן שבת: (10) תנאים לעניין ייבוא מזון ייעודי וסימונו.
<נעה בן שבת: (11) הוראות לעניין חובת יבואן רשום למסור מידע על מזון מסוים ובכלל זה את המפרט של מזון מסוים וכן תוצאות בדיקה המתייחסות לאיכות ובטיחות ייצור מזון או מזון מסוים, תנאי הובלתו ואחסונו.
<נעה בן שבת: כל אלה הם אמצעים שנועדו לאפשר את הפיקוח ואת הבקרה על המזון.
<נעה בן שבת: (12) קביעת אגרות, באישור הוועדה, בעד השירותים שלהלן, ויכול שייקבעו אגרות שונות לפי סוגי מזון, לרבות היות המזון מזון רגיש או מזון רגיל.
<נעה בן שבת: טיפול בבקשה לרישום יבואן, ומתן תעודת יבואן רשום או חידושה.
<נעה בן שבת: טיפול בבקשה לאישור מוקדם לייבוא או חידושו, ומתן אישור מוקדם לייבוא.
<נעה בן שבת: טיפול באישור קבלת הצהרה.
<נעה בן שבת: טיפול בבקשה לתעודת שחרור ומתן תעודת שחרור.
מאיר כהן: יש התייחסויות עד כאן?
<גליה שגיא: התאחדות התעשיינים.
<גליה שגיא: אנחנו רוצים לבקש שהסמכות להתקין תקנות, סעיף 148, תהיה באישור הוועדה.
<גליה שגיא: רשאי להתקין תקנה באישור הוועדה, כמו שנוסף גם בנושא של התוספות.
<נעה בן שבת: אפשר לקבוע באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: רוב הדברים כאן, אני חושבת שהם לא מאוד מקצועיים לוועדה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכול להיות כאן שיקול דעת ודיון בוועדה יתרום לדיון ציבורי וככל שאלה לא הוראות מאוד מקצועיות, אני חושבת שאפשר להביא את זה לאישור הוועדה אלא אם כן למשרד הבריאות יש התנגדות.
מאיר כהן: למה את מתעקשת על אישור הוועדה?
מאיר כהן: הוועדה לא יכולה לפסוק בדברים שהם מקצועיים.
<גליה שגיא: יש דברים שיכולים לעלות בעניין של ייבוא מזון ומן הראוי שחברי הכנסת ייתנו את דעתם גם עליהם.
<אמיר רשף: אני חושב שהתקנות האלה הן חתימה של שני שרים, גם שר הבריאות וגם שר הכלכלה.
<אמיר רשף: במהלך החוק היו מקומות שחשבנו שנכון שהתקנות יעלו גם לוועדה ויש לא מעט מקומות כאלה, וגם בתוך התקנות האלה כפי שהוסיפה היועצת המשפטית לעניין התוספות וכן צריך להעלות לוועדה ולכן הוספנו את אישור הוועדה.
<אמיר רשף: לעניין הסוגיות האלה שהן רובן ככולן קשורות להליכי הפיקוח ופרוצדורות הייבוא, אני לא חושב שיש כאן עיקרון בהעלאה לוועדה.
<אמיר רשף: אלה פרטי פרטים שבסוף צריכים אותם כי ברגע שהתקנות האלה ייכנס לתוקף, הרפורמה תוכל לצאת לדרך.
מאיר כהן: במשפט, מה מדאיג אותך?
<גליה שגיא: מדאיג אותנו שדווקא פרטי הפרטים בנושאים כאלה שיכולים להיכנס כאן הם גם ייבוא רגיש וגם נושאים שלעתים הם מהותיים ולא רק מקצועיים מבחינת זה שצריך להגיש טופס מסוים.
מאיר כהן: בכל אופן, שני שרים חתומים על זה ויש להם צוות מייעץ ואפשר לפנות אליהם.
<קריאה: למה כתעשיינים כל כך מטרידות אתכם הסוגיות האלה?
<קריאה: זה ברור למה.
<קריאה: זה בא על חשבונם.
מאיר כהן: חברי הכנסת רוצים להתייחס?
ישראל אייכלר: נכנסתי רק עתה.
איציק שמולי: אני עדיין מנסה להבין.
<רונית דוידוביץ: מגה.
<רונית דוידוביץ: הערה טכנית.
<רונית דוידוביץ: אני מבקשת להוסיף שרשומות האיכות, מלבד האפשרות שיישמרו אצל היבואן, תהיה אפשרות לשמור אותן אצל היצרן עצמו.
<רונית דוידוביץ: טכנית לשמור רשומות של ייצור של עשרות, אם לא מאות, ספקים אצלנו, טכנית זה פשוט משהו שהוא מאוד בעייתי.
מאיר כהן: שיישמרו אצל היבואן הרשום?
<רונית דוידוביץ: או אצל היצרן עצמו עם האפשרות שלי לדרוש ממנו בעת הצורך את המסמכים.
<זמר בלונדהיים: משרד המשפטים.
<זמר בלונדהיים: יש לנו סעיף שמאפשר שמירה באופן דיגיטלי והנטל הוא פחות אבל לשמור אצל היצרן, אי אפשר לעשות ביקורות.
<זמר בלונדהיים: כל דבר שאני בא, איפה המסמכים?
<זמר בלונדהיים: אני אשיג לך אותם מהיצרן.
<זמר בלונדהיים: זה מעקר את היכולת של ביקורת אפקטיבית.
<זמר בלונדהיים: בעידן הדיגיטלי אנחנו לא כל כך מבינים למה זה נטל משמעותי.
<זמר בלונדהיים: אם יש אותם ליצרן, שישלח אותם במייל, שיעשו תיקייה משותפת, שיעשו אלף פתרונות טכנולוגיים שיש היום.
<זמר בלונדהיים: להגיד שזה כזה נטל, אני לא יודע להגיד.
<רונית דוידוביץ: זה נטל גדול מנשוא.
<רונית דוידוביץ: אני לא חושבת שמישהו יכול בכלל להבין את המשמעות של זה.
<רונית דוידוביץ: אם אנחנו עושים ייבוא מסין והם עובדים שם עם טפסים ידניים, לסרוק טפסים של ייצור בסין על אצוות ייצור, צריך אולם יותר גדול מזה כדי לשמור אותם.
איציק שמולי: אני חושב שאפשר בסעיף הזה להסתפק באישור של שני השרים למעט סעיף קטן (7) שלדעתי פותח כאן פתח וזה כבר לא רק מסמכים וסריקה של הצעות אלא זאת מדיניות דה פקטו.
איציק שמולי: לכן זה צריך להיות באישור הוועדה.
מאיר כהן: כל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור.
מאיר כהן: לזה אתה מתכוון?
מאיר כהן: לסעיף (7)?
מאיר כהן: אתה תקף בהתנגדותך לגברת דוידוביץ.
<זמר בלונדהיים: זאת עמדת משרד המשפטים.
<זמר בלונדהיים: פיקוח אפקטיבי נעשה כאשר המסמכים נמצאים אצל האנשים שאצלם נמצא המפקח.
<זמר בלונדהיים: שוב, אני לא כל כך מבין את האמירה שלסרוק מסמכים בסינית ייקח זמן.
<זמר בלונדהיים: סורקים אותם ואז שומרים אותם במחשב.
<רונית דוידוביץ: אני רוצה לחדד את הנקודה.
<רונית דוידוביץ: אני לא חשובת שיש כאן באמת הבנה לעומקם של דברים.
<רונית דוידוביץ: רשומות איכות בתהליך ייצור, זה דבר שנשמר אצל היצרן.
<רונית דוידוביץ: אנחנו כיבואן צריכים לבקש את האפשרות שזה יהיה נגיש לנו, לא לשמור את זה אצלנו בשום פנים.
<רונית דוידוביץ: אני עורכת מבדקים בכירה של מכון התקנים הישראלי.
<רונית דוידוביץ: מי שיודע לעשות ביקורת, יודע לעשות אותה גם במרחק.
<רונית דוידוביץ: לא צריך להביא את זה הביתה למדינת ישראל, את כל תהליכי הייצור שנעשים במקומות אחרים.
<רונית דוידוביץ: זה לא חוסר שליטה אלא זה פשוט טכנית, מישהו שרואה איך נראה תהליך ייצור מבין שזה לא אפשרי.
איציק שמולי: אני רוצה להגיד לך משהו בעניין הזה.
איציק שמולי: אין ספק שהחוק הזה מיטיב עם היבואנים בהרבה מאוד מקומות.
איציק שמולי: כפי שהחוק הזה עושה גם מול השחקנים האחרים, יש תוספת של זכויות או אפשרויות שניתנת לכם בחוק הזה ויש גם תוספת של אחריות שצריכה לבוא בצד הזכויות האלו.
איציק שמולי: זאת עמדת הממשלה ואני חושב שצריך ללכת אתה.
<רונית דוידוביץ: אין כאן הסרה של אחריות.
<רונית דוידוביץ: יש כאן רק עניין פרקטי שזה משהו שהוא דרישה לא ישימה.
<רונית דוידוביץ: מי שמבין איך עובדים, יודע.
איציק שמולי: את יודעת שלפני כן גם למשווקים היו דרישות שהחוק לא דרש ועכשיו החוק הזה ידרוש.
איציק שמולי: אז כפי שהחוק הזה משתנה מול המשווקים, הוא ישתנה גם מול היבואנים.
<רונית דוידוביץ: אני פשוט חושבת שזה הולך להיות חסם של ייבוא.
מאיר כהן: הסוגיה הזאת מוצתה.
<גליה שגיא: בתוספת השנייה כתוב נהלים וצריך לשנות את זה לתקנות.
<גליה שגיא: סעיף (5) מפנה אותנו לתוספת השנייה בה כתוב:
<גליה שגיא: אני החתום מטה מצהיר בזאת כי קראתי את נהלי יבוא המזון.
<גליה שגיא: צריך לשנות את זה לתקנות יבוא המזון.
<גליה שגיא: בתוספת עצמה כתוב נהלי יבוא מזון ומאחר ושינינו את זה לתקנות, צריך לשנות את זה גם כאן.
<גליה שגיא: אנחנו עוברים כאן לעולם של תקנות ולא לעולם של נהלים, כך שזה צריך להשתנות גם בתוספות.
<זמר בלונדהיים: עדיין יהיו נהלים גם בעולם החדש, אבל אפשר למצוא נוסח אחר.
<גליה שגיא: הערת הבהרה למשרד האוצר.
<גליה שגיא: התעשיינים הם גם יבואנים, בעיקר של חומרי גלם.
<גליה שגיא: זה עולם שמעניין אותנו.
מאיר כהן: משרד המשפטים, התייחסות לגבי התוספת.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים שאפשר למצוא שם נוסח יותר טוב.
<זמר בלונדהיים: עדיין יהיו נהלים גם בעולם החדש.
<זמר בלונדהיים: תמיד יש נהלים לצד התקנות אבל אני מסכים שאנחנו יכולים למצוא נוסח יותר טוב שישקף.
מאיר כהן: תעשו את זה?
<זמר בלונדהיים: רשמתי.
<שרון גוטמן: בכל מקרה הנוסח צריך גם לכלול את חקיקת המזון ולא רק את הנהלים.
<אלי שלום סתוי: כנציג העסקים הקטנים בענף המזון, במפגש הראשון שהיה לנו שיבחתי את הרפורמה הזאת.
מאיר כהן: והנה במפגש השני עליתי על משהו.
<אלי שלום סתוי: אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת שמולי.
<אלי שלום סתוי: אנחנו מאוד מתלהבים.
<אלי שלום סתוי: העסקים הקטנים מאוד מתלהבים מהרפורמה הזאת וזאת מהסיבה הפשוטה, שכנראה היא תגדיל את כמות השחקנים בענף ותאפשר לנו ליהנות משוק מגוון יותר, תחרותי יותר, שלטובת העסקים הקטנים ללא ספק יעזור מאוד גם בכושר התחרות וגם בכושר ההישרדות.
<אלי שלום סתוי: אבל אני רוצה לסייג את עצמי ולומר דווקא לך חבר הכנסת אייכלר.
<אלי שלום סתוי: אדם מדימונה שאתה מכיר אותו אישית שאל אותי בטלפון שאלה שהיה לי קשה להתמודד אתה וגם כאשר פניתי לחבר הכנסת אייכלר, הוא אמר לי שמן הראוי שאשאל את השאלה הזאת.
<אלי שלום סתוי: כאשר פותחים שער, וזה מה שאנחנו הולכים לעשות, לפתוח שער בפני שחקנים חדשים ונוספים, יש חשש גדול שחוץ מהטובים שייכנסו לשער, יכול להיות שיש כמה רעים שמחכים להזדמנות הזאת להיכנס בשער הזה ודווקא אולי בעזרת העסקים הקטנים, דווקא בעזרת האנשים שאני מייצג, לנסות בשער הפתוח לרווחה הזה להחדיר למדינת ישראל מוצרים שעלולים לסכן את הציבור בישראל.
<אלי שלום סתוי: אני כאן רוצה לסייג את דבריי שנאמרו בעבר ואני אומר שכמו שהרפורמה הזאת פותחת שער, מן הראוי שהיא תהדק את הרגולציה על אותם גורמים עוינים שעשויים בהחלט לגרום נזק בלתי הפיך לבריאות הציבור במדינת ישראל.
<אלי שלום סתוי: האדם ששאל את השאלה זה ידידנו ג'קי אדרי, חבר המועצה בדימונה.
<אלי שלום סתוי: הוא נחשב לוחם חברתי מהמדרגה הראשונה.
<נעה בן שבת: עוד תיקון אחד לגבי הנושא של האגרות.
<נעה בן שבת: הקראנו את הסמכות לקבוע אגרות.
<נעה בן שבת: יש שתי אגרות שכבר קבועות בתוך נוסח החוק אבל כמובן לגביהן בניסוח צריך לשנות את סכומי האגרות ולהתאים אותן.
<נעה בן שבת: מדובר בקבלת הצהרה ומתן תעודות שחרור.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור לסימן ה' שעוסק בהסדרת מכירת מזון.
תת סימן א': 149.
תת סימן א': חובות משווק משווק לא יעסוק במכירת מזון אלא אם כן הוא מקיים את הוראות חקיקת המזון החלות על פעולת המכירה הנעשית על ידו ואת הוראות פרק זה.
תת סימן א': יש לנו כאן שאלה על הגדרת משווק.
מאיר כהן: האם בית אוכל נחשב כמשווק.
<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר את השאלה.
<נעה בן שבת: אנחנו הרי אומרים שבית אוכל שעוסק במכירת מזון, מכירה מוגדרת באופן מאוד רחב, כוללת גם אחסנה והובלה של מזון ולכן עולה השאלה, האם הוא לצורך העניין משווק מזון.
<נעה בן שבת: אמנם אמרנו שבפעולת הייצור הוא לא חייב רישיון ייצור כי הוא בית אוכל וחל עליו חוק רישוי עסקים, אבל השאלה אם לצורך העניין הוא נחשב משווק.
<אלי גורדון: התשובה היא חיובית.
מאיר כהן: נמק.
<אלי גורדון: גם בית אוכל הוא משווק, כמו שיצרן, ברגע שהוא מוכר את המזון, הופך להיות משווק.
<אלי גורדון: לכן הגדרנו הגדרה כוללת שמתייחסת לכל אחד ואחד שהוא שחקן בשרשרת אספקת המזון עד לצרכן.
ישראל אייכלר: אם אפשר לשאול שאלת הבנה בסעיף הזה.
ישראל אייכלר: אדם שעושה חומוס בביתו ומוכר אותו בקיוסק שלו, צריך רישיון משווק או שמספיק לו רישיון העסק?
<אלי גורדון: אם הוא עושה את זה בבית, אסור לו לעשות את זה כי הוא חייב להיות או מסעדה/בית אוכל ואז חל עליו החוק כגון חוק רישוי עסקים, ואם הוא מכין מראש את אותו חומוס במקום ואז מביא אותו לקיוסק שלו, הוא חייב להיות רישיון יצרן.
ישראל אייכלר: זה החוק גם היום?
<נעה בן שבת: 150.
<נעה בן שבת: אחזקה ברישיון עסק ועמידה בתנאיו.
<נעה בן שבת: משווק לא ימכור מזון אלא אם כן הוא אחד מאלה: אם נדרש רישיון עסק - הוא בעל רישיון עסק בתוקף ופועל בהתאם לתנאיו.
<נעה בן שבת: אם לא נדרש רישיון עסק - הוא רשום כתאגיד או פועל כעוסק מורשה ואם אינו רשום או פועל כאמור, הוא חבר באגודה שיתופית חקלאית.
<נעה בן שבת: כלומר, אנחנו לא נותנים רישיונות כאן למשווק.
<נעה בן שבת: אדם לא צריך רישיון כדי להיות משווק אבל הוא צריך להראות שהוא פועל בצורה מסודרת מבחינת החוקים האחרים שחלים.
<נמרוד הגלילי: צריך להבין שיש כאן תהליכים של קבלת רישיון עסק וכל עוד אין כאן פגיעה בבריאות הציבור והרפורמה ברישוי עסקים עדיין לא הסתיימה, אנחנו לפחות מבקשים שכל עוד הרפורמה לא מסתיימת, לא תתבצע אכיפה כל עוד אין סכנה לבריאות הציבור.
מאיר כהן: איך נדע שאין סכנה אם אין אכיפה?
מאיר כהן: מה בכל זאת כן יתקיים?
<נמרוד הגלילי: לפעמים יש כיבוי אש או דברים כאלה.
מאיר כהן: נניח נעשה את הרפורמה בעוד שלוש שנים, אבל מה יהיה עד אז?
<נמרוד הגלילי: צריך להבין שלפעמים לוקח זמן.
מאיר כהן: אנחנו מבינים את הכול ואתה צודק, אבל בכל אופן גם כשאתה בונה משהו ואתה רוצה להוציא טופס, אישור, אז מגיע הכיבוי ונותן לך רישיון זמני ואומר לך מה התנאים.
מאיר כהן: מה שאתה אומר הוא הגיוני.
<נמרוד הגלילי: אתה לא מקבל רישיון זמני אלא אתה מקבל שעד שאתה לא תביא מפה רישיון, לא תוכל לקבל ממני שום דבר.
<נמרוד הגלילי: גוף אחד מתנה בגוף השני.
<נמרוד הגלילי: אני חושב שיש כאן נציגים של הרשתות שאולי יכולים להרחיב יותר בעניין הזה.
מאיר כהן: החוק הזה לא נועד לייצר אנרכיה בענף המזון.
מאיר כהן: היות והייתי ראש עיר הרבה שנים, אני מאוד נזהר מהאמירות האלה.
מאיר כהן: גם אני פעם חשבתי שעד שיעשו את השינוי, תן להם.
מאיר כהן: קורים הרבה דברים לא טובים בדרך.
מאיר כהן: אפשר למצוא מכניזם אחר שמבין מתי השינוי יתבצע, או שלוש או ארבע או חמש שנים, אבל עד אז יש איזה שהם אבני דרך שאתה חייב בהם.
מאיר כהן: אני לא מקבל את ההערה שלך כלשונה.
<רוני סורקיס: שופרסל.
<רוני סורקיס: אני אחראי על האיכות וגם על רישוי עסקים ברשת שופרסל.
מאיר כהן: אתה האיש מהסלמונלה.
<רוני סורקיס: לא.
<רוני סורקיס: אני האיש שהתריע על הסלמונלה.
<רוני סורקיס: אני חושב שמה שניסה לומר כאן ידידי ויכול להיות שאני אוכל לחדד את זה ואולי גם לעזור בפתרון של הבעיה.
<רוני סורקיס: אני חושב שכל עסק צריך להגיש בקשה לרישיון עסק ומכאן מתחיל תהליך של רישוי.
<רוני סורקיס: והיה ואין התנגדות של משרד הבריאות לצורך העניין, אפשר לתת לו להתקיים עד לאחר שימלא את כל התנאים.
<רוני סורקיס: אני חושב שזה פתרון מכיוון שזה תהליך שיכול להיות ארוך מאוד.
מאיר כהן: אני מסכים אתך לגמרי.
מאיר כהן: מישהו רוצה להתייחס?
מאיר כהן: אני חושב שזה הנוהל היום.
<נעה בן שבת: ברישיון יצרן באמת הייתה הקלה.
<נעה בן שבת: דובר על כך שהוא ייתן את התנאים לפי סעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים ולא נדרש רישיון עסק בפועל.
<נעה בן שבת: כאן אתם ממש נדרשים לרישיון.
<אלי גורדון: אני מציע שנבדוק את זה עם ייתכנות משפטית בין היתר וניתן תשובה בדיון הבא.
מאיר כהן: נעבור לסעיף הבא.
מאיר כהן: חברי הכנסת, אתם רשאים להתפרץ לדברים מתי שאתם רוצים.
<נעה בן שבת: 151.
<נעה בן שבת: קבלת מזון מיצרן או מיבואן בעל רישיון יצרן או תעודת יבואן משווק לא יקבל מזון מיצרן שאינו בעל רישיון ייצור בתוקף ומיבואן שאינו בעל תעודת יבואן רשום בתוקף.
<נעה בן שבת: הוראת סעיף קטן (א) לא תחול על משווק שהוא יבואן רשום לגבי המזון שהוא מייבא אל ישראל בלי לגרוע מחובותיו כיבואן.
<נעה בן שבת: על אף הוראת סעיף קטן (א), רשאי משווק לקבל מזון גם מיצרן או מיבואן שרישיונו או תעודתו כאמור בוטלו, הותלו או שסורבה בקשה לחדשם אם בהחלטה בעניין ביטול, התליה או סירוב לחדש כאמור ניתן היתר למכירת מלאי מזון שיוצר או יובא כדין טרם ההחלטה והמזון שהמשווק מקבל הוא חלק מהמלאי כאמור.
ישראל אייכלר: האם החוקים האלה הם חדשים או שהם העתק ממה שהיה עד היום?
ישראל אייכלר: שינוי לטובה או לרעה?
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זה מכביד יותר?
מאיר כהן: תלוי את מי אתה שואל.
מאיר כהן: הכוונה היא כוונה לטובה.
ישראל אייכלר: אני אסביר לך למה אני שואל.
ישראל אייכלר: כל המטרה של החוק הזה היא הוזלת מחירי המזון.
מאיר כהן: גם לעשות הסדרה בשוק מאוד לא ברור עם הרבה סימני שאלה.
מאיר כהן: מנסים.
ישראל אייכלר: אם הרגולציות האלה מייקרות, אנחנו צריכים למנוע אותן עד כמה שאפשר.
מאיר כהן: הן לא מייקרות.
מאיר כהן: הן לא אמורות לייקר.
ישראל אייכלר: הדבר השני ממנו אני חושש ורוצה שהיצרנים הקטנים והסוחרים הקטנים לא ייפגעו כי הגדולים יסתדרו.
ישראל אייכלר: לגבי הקטנים אני פוחד מאוד.
ישראל אייכלר: החוקים הם כל כך תמימים ואני מחפש מה מונח מאחוריהם.
ישראל אייכלר: לכן אני אומר שאם זה מה שהיה ולא מכביד יותר על המסחר הקמעונאי ומוזיל את המחירים, אני בעד.
ישראל אייכלר: אם יש כאן דברים שמקשים ומכבידים ויש יותר בירוקרטיה – ואנחנו יודעים מהי בירוקרטיה ישראלית – אני רוצה שישימו לב לכך.
מאיר כהן: היות שקראתי את החוק, אני לא רואה בחוק יותר בירוקרטיה.
מאיר כהן: אני לא בטוח, אני חייב להגיד את זה מעומק לבי, שאנחנו נראה תהליך של הוזלת יוקר המחייה מהרגע שהחוק הזה יעבור.
<קריאה: זה ייחשף בשבוע הבא בישיבה עם שר האוצר.
איציק שמולי: אני צריך הסבר ל-(ב).
איציק שמולי: אני לא בטוח שהבנתי אותו עד הסוף.
<זמר בלונדהיים: עלתה טענה שסעיף (א), כשהוא אומר משווק לא יקבל מזון אלא מיצרן או מיבואן בעל רישיון בתוקף, בעצם הוא יחול גם על יבואן ישראלי והוא יצטרך לקבל מזון מיצרן בעל רישיון בחוץ לארץ.
<זמר בלונדהיים: זאת מן הסתם לא הכוונה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא מרשים את היצרנים בחוץ לארץ ולכן הסעיף הזה פשוט אומר שהוא לא חל במערכת היחסים הזאת.
<רז הילמן: לגבי סעיף (א), רציתי לראות אם צריך לעשות כאן את החיבור בין סעיף (א) לסעיפים שקבענו מוקדם יותר בחוק, גם בהקשר של יבואנים וגם בהקשר של יצרנים שבעצם הרישיון שלהם מוארך גם אם עוד לא קיבלו פוזיטיבית את הרישיון, אם הם הגישו עד מועד מסוים ולא קיבלו תשובה שלילית.
<זמר בלונדהיים: ההסדר שקבענו שרואים את הרישיון.
<נעה בן שבת: השאלה לגבי הקביעה לגבי המלאים.
<נעה בן שבת: אתם מקבלים היתר ואתם אומרים שמותר לו למכור את המלאים.
<נעה בן שבת: איך יכול המשווק לדעת שהוא קונה את המלאים שהיו לפני ההחלטה או שאליהם התייחסה ההחלטה?
<נעה בן שבת: האם בהיתר כזה כותבים אצוות או מה כותבים בהיתר כזה?
<זמר בלונדהיים: להבנתי, מכיוון שזה פרטני, את פשוט אומרת תאריך ייצור.
<זמר בלונדהיים: כל מה שיוצר עד היום שביטלתי, אתה יכול למכור כי זה לא היה המצב של סכנה מיידית וכל מה שהיה אחרי, כבר אי אפשר.
ישראל אייכלר: חסר לי כאן סעיף שמחייב את הרשויות לתת רישיון לכל מי שרוצה במקרה שהוא בסדר.
ישראל אייכלר: כל הזמן כתוב כאן או שסורבה בקשה לחדשה וכולי.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זה נתון בידי הפקיד לטוב או לרע, לקבל או לא לקבל והוא לא צריך לנמק ולא צריך להסביר למה הוא כן נותן רישיון או לא.
<נעה בן שבת: זה נקבע כבר בהוראות.
<נעה בן שבת: קראנו את זה.
<נעה בן שבת: הוא חייב ויש עילות מסוימות לביטול או לסירוב לחדש או להתליה.
<נעה בן שבת: יש תנאים לגבי משך ההתליה וההתליה.
ישראל אייכלר: זה לא תלוי במצב רוחו של פקיד.
<נעה בן שבת: זה לא אמור להיות כך.
מאיר כהן: חבר הכנסת אייכלר, למרות שרירות ליבם ורוע ליבם של הפקידים, הם צריכים לנמק.
ישראל אייכלר: הם גם יודעים לנמק.
מאיר כהן: הם גם יודעים לנמק.
<רוית ארבל: התאחדות התעשיינים.
<רוית ארבל: יש כאן איזושהי הוראה, סעיף קטן (ג), שמאוד מכבידה על המשווקים.
<רוית ארבל: אני באה בשם התעשיינים והתעשיינים הם גם תעשיינים קטנים.
מאיר כהן: מה משווק?
מאיר כהן: תקראי מהסעיף.
מאיר כהן: מה בעייתי?
<רוית ארבל: סעיף קטן (ג) אומר שגם אם בוטל הרישיון או הותלה, ביום שהוא בוטל, למחרת כבר אסור לך לקנות מהיצרן הזה.
<רוית ארבל: זאת אומרת, לא ניתנת איזושהי תקופה של חסד.
<רוית ארבל: אומרים משהו אחר והוא יותר מחמיר.
<רוית ארבל: אומרים שאם בהוראת הביטול – זאת אומרת, הוא גם צריך להיות מעודכן להוראת הביטול ממש לאותו יום – ניתן היתר לגבי המלאי, אז הוא צריך לבדוק את תאריך הייצור.
<רוית ארבל: נראה לנו שזה נטל כאשר מדברים על משווקים קטנים שהם אלה שגם משווקים את התוצרת של התעשיינים הקטנים.
<רוית ארבל: יש חשיבות מאוד גדולה לא להפוך אותם לעבריינים שלא מדעת והחוק הזה – או לפחות הסעיף הזה – יוצר איזושהי הכבדה שהיא פשוט בלתי ניתנת ליישום.
<רוית ארבל: אם ניתן היתר למלאי מסוים, ברור שהוא יכול אבל מעבר לכך צריכה להיות איזושהי תקופה של חסד שמהיום שבוטל הוא עוד לא ייחשב כמפר חוק אם עברה תקופה של חודש או איזושהי תקופת התאקלמות להבין שבוטל הרישיון של אותו יצרן.
<רוית ארבל: זה לא יכול להיות מהיום להיום.
מאיר כהן: משרד בריאות, מה הסיבות, תן לנו שתי סיבות בעטיין מבטלים אישור ליצרן.
<אלי גורדון: קודם כל, ברגע שמייצרים מזון בצורה שהוא עלול לסכן את בריאות הציבור.
<אלי גורדון: שנית, אי עמידה בתנאי סף שאמנם אין סכנה מידית לבריאות הציבור אבל יחד עם זאת לא מתקיימים תנאים ולאור כך יתכן שבפוטנציאל יש סיכון.
מאיר כהן: מהטעם הראשון דבריה לא צודקים.
מאיר כהן: אם יש בעיה שמסכנת את הבריאות, לא קיים לא שבוע של חסד ולא חודש של חסד.
מאיר כהן: לגבי הדבר השני שאמרת, למה שם אי אפשר להקל?
מאיר כהן: אם בעצם הרישיון לא ניתן או נשלל הרישיון לא בגלל בעיה מידית שפוגעת אלא הוא לא הביא טופס כיבוי.
<אלי גורדון: בדוגמה שלי עוד לא הגעתי לכיבוי.
<אלי גורדון: בדוגמה שלי אכן יש חשש ולכן אנחנו מונעים את השיווק של המוצרים מתאריך מסוים.
<אלי גורדון: זאת אומרת, אנחנו כן מבינים דווקא, להפך, לדעתי, או שלא הבנתי את רוית, או שמה שהיא אומרת זה הפוך מהכוונה שלנו בחוק.
<אלי גורדון: אנחנו התייחסנו לסוגיה שנכון שאנחנו מזהים איזשהו סימן שאלה, יש חשש, אנחנו עוצרים את השיווק, שיווק מהמפעל, מהמחסן של המפעל, אבל מה שנמצא בדרכי השיווק יכול עדיין להימכר.
מאיר כהן: אמר אלי שאם נשלל רישיונו של מישהו, של מחסן מסוים, משווק מסוים, וקניתם – מה שנמצא אצלכם במדפים, אם הוא לא מסכן את בריאות הציבור, יש לכם.
<רוית ארבל: זה ברור מאליו אבל זה לא עונה להערה.
<רוית ארבל: מה שנמצא בדרכי השיווק, אני מניחה שזה ברור שזה לא מתייחס לזה.
<רוית ארבל: האיסור כאן הוא על הרכישה החדשה מאותו יצרן.
<רוית ארבל: הרכישה החדשה מאותו יצרן, גם אם ביום שני נשלל רישיונו וביום שלישי בבוקר עוד לא הספקתי להתעדכן במיילים וקניתי ממנו כי אני רגילה לקנות ממנו כל שבוע, אני עבריין.
<רוית ארבל: אולי רק לעניין האחריות צריך כאן להסדיר את העניין.
<רוית ארבל: זאת אומרת, שהאיסור יישאר חד משמעי אלא שמבחינת אחריות של משווק תהיה איזושהי תקופה של חסד.
<רוית ארבל: יש בזה הגיון.
מאיר כהן: חידדת את השאלה.
<זמר בלונדהיים: ההסדר שאנחנו מדברים עליו כאן הוא הסדר בסיסי ומקובל ברגולציה.
<זמר בלונדהיים: לא קונים מי שהוא לא בעל רישיון.
<זמר בלונדהיים: להיכנס בחוק ולהגיד כבר מראש שאנחנו ניתן איזו תקופת גרייס של חודש, זה דבר שבעיני לא יעלה על הדעת.
<זמר בלונדהיים: לפעמים השלילה היא מנסיבות של בריאות הציבור והיא צריכה להיות מידית ומן הסתם אם מישהו קנה למחרת בבוקר בתום לב כי שללתי ב-10:00 בלילה, אז אני לא אעמיד אותו לדין פלילי.
<זמר בלונדהיים: אנחנו סומכים על הרגולטורים בהקשר הזה וזאת תהיה פעולה לא סבירה.
<זמר בלונדהיים: אבל להגיד שאנחנו עכשיו מראש נגיד, כן, אין בעיה במשך חודש להמשיך לקנות מזון ממי שהוא לא בעל רישיון, כאשר גם משרד הבריאות צעד משמעותי והוא לוקח על עצמו לעדכן על כל שלילה והתליה, בעיני זה לא סביר.
מאיר כהן: מקובל לגמרי מה שאתה אומר.
<יפעת זליקוביץ': מגה קמעונאות.
<יפעת זליקוביץ': המשמעות היא שאם אין רישיון יצרן, למפעל בעצם אסור לייצר.
<יפעת זליקוביץ': למה לא סוגרים אותו?
<יפעת זליקוביץ': לצערי הרב יש היום פרקטיקה שיש מפעלים שאין להם רישיון יצרן ובכל זאת הם מייצרים, במיוחד מפעלים קטנים.
<יפעת זליקוביץ': המשמעות היא כרגע שהם כן ממשיכים לייצר.
<יפעת זליקוביץ': אם זה באמת מסוכן, בוא נסגור אותם.
מאיר כהן: יש לזה התייחסות?
<נעה בן שבת: אחר כך יש התייחסות לגבי ההגבלה, צווי הגבלה לפעילות.
<נעה בן שבת: אני מניחה שהם לא יינקטו בכל מקרה ומקרה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן לפעמים על מצב של התליה אבל יכול להיות שכאשר נגיע לפרק שעוסק בצווי הגבלה, צריך להביא בחשבון את הטענה שלך.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, מטעים את הציבור כי בעצם המפעל ממשיך לעבוד בלי רישיון.
<יפעת זליקוביץ': אם זה כל כך חשוב, תסגרו אותו.
מאיר כהן: נרשם.
מאיר כהן: נגיע לזה.
ישראל אייכלר: אולי אפשר להבדיל ברישיון בין בעיה בריאותית לבין בעיה מינהלית?
מאיר כהן: על זה שאלתי את אלי.
מאיר כהן: זאת בדיוק שאלתי.
<זמר בלונדהיים: אם יורשה לי לענות.
<זמר בלונדהיים: זה עושים בדרך כלל בפרקטיקה בפועל.
<זמר בלונדהיים: למשל, סירוב חידוש, לא עושים את זה בלילה בדקה לחצות של היום שאתה צריך אלא מודיעים לך מראש שאי אפשר לחדש לך כי לא הגשת לנו דברים מסוימים.
<זמר בלונדהיים: הדברים האלה לא נעשים ברגע האחרון.
<זמר בלונדהיים: בחקיקה אי אפשר להיכנס לרזולוציה הזאת ולהתחיל להגיד שאם זה מינהלי, מה תהיה התוצאה, כמה זמן אנחנו נותנים.
ישראל אייכלר: יכולים להגיד שאם זה מסיבות בריאותיות המסכנות את הציבור, מידית.
ישראל אייכלר: אם מינהלי, יש לו אפשרות אחרת.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שאפשר למכור מלאים שהצטברו טרם ההחלטה וזה נראה כאילו יום ההחלטה.
<נעה בן שבת: אני מדברת על סעיף 151(ג), שם נאמר יוצר או יובא כדין טרם ההחלטה.
<נעה בן שבת: אולי צריך להגיד טרם כניסתה של ההחלטה לתוקף.
<נעה בן שבת: מקבל ההחלטה יכול להגיד שאם אלה טעמים מינהליים, הוא יכול לתת להם עוד כמה ימים להתארגן.
מאיר כהן: מיום כניסת ההחלטה לתוקף.
מאיר כהן: אנחנו מודים לך מאוד.
<נעה בן שבת: 152.
<נעה בן שבת: אימות תוקפם של רישיון ייצור או של תעודת יבואן משווק יאמת, כאמור בסעיף קטן (ג), את תוקפם של רישיון הייצור או של תעודת היבואן הרשום של יצרן או יבואן שעמו הוא מתקשר, במועדים אלה: במועד ההתקשרות הראשונה ביניהם.
<נעה בן שבת: אחת לשנה ממועד ההתקשרות הראשונה, אלא אם כן נרשם המשווק מראש באתר האינטרנט באמצעות כתובת הדואר האלקטרוני שלו, לשם קבלת עדכונים על שינויים בתוקפם של רישיונות ייצור או תעודות יבואן רשום ובכלל זה עדכונים על החלטות לעניין היתר להמשך שיווק מלאי של יצרנים או יבואנים שרישיונם או תעודתם נשללו, הותלו או שסורבה הבקשה לחדשם.