GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: בסעיף 80(ב) הייתה בקשה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אפשרות הסמכה של השר לקבוע בהתייעצות עם שר הכלכלה חובות, הקלות, הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על יבואני מזון רגיש.
<נעה בן שבת: כאן שונה קצת הניסוח והאמירה תהיה: "הכול בשים לה לצורך בהבטחת בטיחות, תקינות ואיכות המזון ובשמירה על בריאות הציבור", כדי להבהיר שזאת לא רשימה סגורה של דברים.
<נעה בן שבת: בנוסח הקודם זה נשמע כאילו אפשר להתחשב, היה כתוב ככל הנדרש להבטחת בטיחות, ואמרנו שזאת לא רשימה סגורה של נושאים.
<נעה בן שבת: אפשר להתחשב למשל בנושא העלויות, אפשר להתחשב בנושאים שונים אחרים, אבל מה שחשוב להבטיח ששמים לב אליו זה לנושא של שמירת בטיחות הציבור ובטיחות, תקינות ואיכות המזון.
<נעה בן שבת: זה לגבי סעיף 80(ב).
<נעה בן שבת: הסעיף הבא אליו נעבור זה סעיף 83.
<נעה בן שבת: בסעיף 83 המונח שנעשה בו שימוש, אנחנו מדברים על הסמכה, לקבוע פטור לעניין סוגי שימוש מסוימים.
<נעה בן שבת: הייתה בעיה עם המונח "מכירה" בו נעשה שימוש בפסקה (1).
<נעה בן שבת: לכן אנחנו מציעים שיהיה כתוב שהשימוש הראשון עליו מדובר הוא ייבוא מזון שלא למטרה מסחרית או ייבוא מזון לשם ייצור מזון שלא מיועד למטרה מסחרית.
<נעה בן שבת: הדוגמאות שנתנו לנו היו ארגוני סיוע אליהם מעבירים מזון ולא פועלים למטרה מסחרית והם מייבאים את המזון לצורך המטרה שאינה מטרה מסחרית.
<נעה בן שבת: אנחנו נשתמש בזה במקום מונח מכירה שהוגדר באופן מאוד רחב בהצעת החוק.
<נעה בן שבת: יש כאן עוד תיקונים בעמוד 17 ואלה תיקונים עליהם דיברנו בסעיף 85(ב).
<נעה בן שבת: בסוף נאמר תהיה מנומקת בכתב, בסעיף קטן (ד), אבל אלה דברים עליהם דיברנו בוועדה וזה רק נכתב וסומן בהדגשה כדי להראות שהדברים האלה נכתבו.
<נעה בן שבת: סעיף 86, לגבי הנושא של הכרזה בדבר מזון רגיש.
<נעה בן שבת: דיברנו על הנושא של ההכרזה על מזון רגיש וביקשו להבהיר שאפשר יהיה לקבוע מועדי תחולה מאוחרים, אפשר לקבוע תנאים בהכרזה כך שזה יחול על מזון שנמצא בדרך, יחול על מזון שנראה כמזון שנמצא כבר בישראל בכל השלבים השונים.
<נעה בן שבת: כאן מוצע לקבוע ניסוח כללי לכל אותם תנאים ולהגיד: "השר רשאי לפי המלצת שירות המזון, בהתבסס על ניהול סיכונים, להכריז על מזון מסוים או על סוג מזון, לרבות על מזון שיובא מאזור מסוים או שיוצר בו או על מזון המכיל רכיב או חומר מסוים של מזון רגיש (בפרק זה – הכרזה על מזון רגיש) ורשאי הוא לקבוע תנאים להכרזה כאמור".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא שמרגע שהוא הכריז הכרזה, אז מיד הכול משתנה לגבי כל השלבים אלא הוא יכול להגיד שזה יחול על מזון כזה, זה יחול מתאריך כזה וכולי.
<נעה בן שבת: יש כאן מגוון של תנאים שאפשר לקבוע להכרזה.
<נעה בן שבת: זה תיקון נוסף שנעשה בעקבות הערות שנשמעו בדיון.
<רוית ארבל: אני מבקשת לחזור לסעיף הקודם בו דובר על תיקון שנעשה.
<רוית ארבל: לקח לנו רגע להבין.
<רוית ארבל: אני מדברת על סעיף 83(1).
<רוית ארבל: נמחקו המלים "ובכלל זה דוגמאות מזון" שהן מאוד חשובות לנו כיוון שהן מבהירות שמדובר כאן בין היתר גם על הצורך של היצרנים להביא דוגמאות מזון לצורך מחקר ופיתוח, שבין היתר לזה נועד הסעיף.
<נעה בן שבת: אנחנו התייחסנו לזה בגלל שאנחנו אומרים יבוא מזון שלא לשם שימוש כמזון לאדם.
<נעה בן שבת: חשבנו שאולי זה מתאים דווקא יותר בפסקה (2).
<נעה בן שבת: לכן הדוגמה הזאת של דוגמאות מזון היא באמת דוגמה אחת למקרים ואנחנו מדברים על הכלל.
<נעה בן שבת: הכללים של מזון שלא למטרה מסחרית, לא לשימוש כמזון לאדם או למטרות ייצור.
<זאב פיקובסקי: אני מכיר היטב את הנושא הזה כי אני עוסק בו כל הזמן אבל יש כאן איזושהי סתירה.
<זאב פיקובסקי: יבוא מזון שלא למזון אדם.
<זאב פיקובסקי: כאשר מביאים דוגמה שהיא לא מסחרית אבל היא לצורכי מחקר ופיתוח, הוא יכולה לשמש כטעימה למישהו.
<זאב פיקובסקי: לכן נוצרת כאן איזושהי סתירה בדברים האלה כי אמנם היא לא למכירה, אבל היא כן דוגמה שיכולה לשמש למישהו לטעימה.
<זאב פיקובסקי: הכנסנו כאן איזה שהם דברים שלדעתי הם לא ממין העניין.
<רוית ארבל: מצד אחד הדוגמא הזאת של בסך הכול להביא דוגמת מזון לצורך מחקר ופיתוח או משהו דומה, גם לא נכנס ב-(2) כיכולה לשמש בטעימה וגם אולי לא נכנס ב-(1) כי יאמרו שהמו"פ נעשה למטרה מסחרית ולכן אנחנו גם לא ב-(1).
<רוית ארבל: יימצא שאנחנו לא פה ולא פה.
<נעה בן שבת: אין מחלוקת מהותית.
<נעה בן שבת: אני מציעה שכן נחזיר את המלים האלה ואולי נאמר "לרבות".
<זאב פיקובסקי: מגיעות אלפי דוגמאות של חומרי טעם וריח.
אלי אלאלוף: לדעתי קיבלת תשובה מהירה וקולעת.
<אלי גורדון: איך ייראה הסעיף?
<שרון גוטמן: שיהיה ברור שאלה לא דוגמאות שאחרי כן נותנים לאנשים לטעום בסופר.
<שרון גוטמן: אלה דוגמאות לצורכי המפעל.
<זאב פיקובסקי: לצורכי מחקר ופיתוח.
<אלי גורדון: אם אתה רוצה יתר דיוק, לפי הנוסח המוצע תיאורטית אין פסול להביא דוגמאות ולתת אותן לטעימות בסופר.
<קריאה: זה רק סעיף מסמיך לעשות תקנות.
<אלי גורדון: שלא מחר בבוקר מישהו יבוא ויגיד לי שבמסגרת התקנות רוצים לתת לשר את האפשרות להביא דוגמאות בכמויות.
<זאב פיקובסקי: חס וחלילה.
<זאב פיקובסקי: אני רוצה להגיד שאנחנו אנשים אחראיים ואנחנו יודעים בדיוק איפה אנחנו נמצאים.
אלי אלאלוף: זה יהיה בתקנות בצורה ברורה.
<זאב פיקובסקי: מה שאלי אומר, הוא צודק, אבל אז מדובר כבר על ייצור שהוא תעשייתי ומיועד להטעמת הציבור.
<זאב פיקובסקי: אנחנו חס וחלילה לא מתכוונים לזה אלא פשוט דוגמאות לצורך מחקר.
<זאב פיקובסקי: יש כאן עוד נקודה אחת, ברשותך כבוד היושב ראש.
<זאב פיקובסקי: בסעיף הראשי, בסעיף 83, אני לא מבין מה הצורך בהתייעצות עם שר הכלכלה בנושא הזה.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שזה סתם מסורבל.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שמשרד הבריאות לבדו יכול להבין ולהתקין את התקנות האלה.
<זאב פיקובסקי: לדעתי אין צורך כאן בשר הכלכלה.
<נעה בן שבת: אולי הוא רלוונטי לצורך הייבוא ולצורך הייצור.
<נעה בן שבת: זאת התייעצות ולא חובת הסכמה.
<זאב פיקובסקי: אבל זה מסרבל את התהליך.
<זאב פיקובסקי: אני לא חושב שיש בזה צורך.
<זאב פיקובסקי: אנחנו רוצים לפשט תהליכים ולא לסרבל אותם.
<אלי גורדון: זה בהסכמה.
<אלי גורדון: כל הצוות הממשלתי החליט שכך אנחנו ננהג, שבמסגרת העבודה המשותפת תהיה גם התייעצות בעניינים שקשורים.
<אלי גורדון: יש להם השלכות לסחר חוץ גם בתחום של הייצוא והייבוא עם משרד הכלכלה כאשר אחת הזרועות הוא מינהל סחר חוץ שמתכלל את התהליכים האלה.
<רוית ארבל: השאלה אם זה רלוונטי לכל הסעיפים הקטנים, גם (1) וגם (2).
<רוית ארבל: ברור שזה רלוונטי לחלק מהסעיפים הקטנים כאן אבל השאל אם זה רלוונטי לכל.
<זאב פיקובסקי: מה עניינו של שר הכלכלה בהבאת דוגמיות מזון?
<זאב פיקובסקי: בואו נפשט דברים ולא נעשה אותם מסובכים.
אלי אלאלוף: נאפשר למשרד המשפטים.
אלי אלאלוף: למה הלכה נציגת משרד המשפטים?
<נעה בן שבת: אני חושבת שסיימנו את הפרק שנוגע לה.
<דבי מילשטיין: אין כוונה כאן לסרבל אלא ההפך.
<דבי מילשטיין: אנחנו חושבים שדווקא אם נהיה חלק מהתהליך, יכול להיות שאנחנו יכולים עוד יותר להקל על הסחר, גם ייבוא וגם ייצוא, ולכן חשוב לנו באופן סיסטמי כל הנושא של ייבוא וייצוא שהוא תחת שר הכלכלה.
<זאב פיקובסקי: אני מקבל, אבל בכל זאת.
<נעה בן שבת: אנחנו נמצאים בפרק של היבואנים.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה מבקש להיות שותף.
<נעה בן שבת: הוא לא דורש את הסכמתו של השר.
<נעה בן שבת: מדובר כאן על מזון שלמרות שהוא מיובא, אפשר יהיה לפטור אותו מההוראות.
<נעה בן שבת: סעיף 89 בעמוד 18.
<נעה בן שבת: בעקבות בקשה שהתקבלה אנחנו מדברים על שישים ימים.
<נעה בן שבת: הכרזה בדבר מזון רגיש תיכנס לתוקף שישים ימים מיום פרסומה ולא שלושים ימים מיום פרסומה, כמו שהיה לפני כן.
<נעה בן שבת: זה נותן עוד זמן.
<נעה בן שבת: כאשר מדובר בהכרזה על מזון רגיש, אמרו לנו הגורמים שהם צריכים זמן להיערך כי זה אומר שהם צריכים להיערך לבדיקות נוספות, להביא מסכים נוספים, לרכז את המסמכים ולכן הם ביקשו לדחות את המועד.
<נעה בן שבת: זה לא פוגע בזכות להכריז הכרזה דחופה על מזון רגיש, הכרזה זמנית על מזון רגיש, שיכולה להיעשות במועדים יותר תכופים.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים פעם דיון על כל לוחות הזמנים?
<נעה בן שבת: למרות שכאן זה לוח זמנים שהוא מקל.
<אלי גורדון: זה דווקא מיטיב עם היבואן שמקבל פרק זמן ארוך יותר להתארגנות.
אלי אלאלוף: ואם הוא רוצה פחות זמן, תיתן לו?
<אלי גורדון: שיעשה יותר מהר.
<אלי גורדון: מבחינתנו, הרחבנו את הזמן.
<אלי גורדון: אם היו שלושים ימים כניסה לתוקף של ההכרזה, הרחבנו אותה לשישים ימים.
<אמיר רשף: היום קיימת רשימה של מזון רגיש ולמעשה עם כניסת החוק לתוקף, יש אימוץ אוטומטי של הרשימה הקיימת ולאחר איזשהו פרק זמן שירות המזון צריך לעדכן את הרשימה ואז הוא מבצע הליך יותר סדור ושומע גם את הגופים.
<אמיר רשף: במידה שיחולו שינויים ברשימה, יהיו יבואנים שכבר יש להם משלוחים ומזון בדרך.
<אמיר רשף: לכן פרק הזמן כאן מוארך דווקא כדי לתת להם התארגנות ולמנוע איזשהו בזבוז כספים.
<אלי גורדון: זה לא מועד שהוא מועד אופרטיבי.
<אלי גורדון: זאת הסדרה.
<דבי מילשטיין: יש גם את הקטע של ה-TDP שיכול להיות שצריך לדבר עליו.
<דבי מילשטיין: לפעמים יש גם את הצורך לדווח לארגון הסחר העולמי אם מדובר במחסום סחר.