GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני סורקיס: או שאני עושה מטבוחה או לא משנה מה, תבחר מה שאתה רוצה ואנחנו נעשה את הכול, אבל זאת לא המטרה.
<נעה בן שבת: אבל איפה מחייבים אותך?
<נעה בן שבת: מחייבים אותך לנקוט באמצעים הנדרשים כדי לראות שההפרה היא לא אצלך.
<קריאה: אמצעים סבירים.
<נעה בן שבת: אתה מתאר את האמצעים כבלתי סבירים ולכן הם כנראה חורגים מהרף.
<נעה בן שבת: לא חייבו אותך.
<רוני סורקיס: אני מדבר על כך שהסעיף הזה מתיר ומקל אך ורק במזון ארוז מראש ואני אומר שהיה ואני עשיתי ככל שביכולתי על כל המזון, אם זה צריך להיות על כל המזון, וצריך להתבצע תחקיר ולראות מי אחראי לזה.
מאיר כהן: אנחנו מרכזים את התגובות ואחר כך ניתן תשובות.
<עופר ברמן: אני רוצה להמשיך את הנושא הזה של שיווק סחורה חקלאית.
<עופר ברמן: רוני דיבר על שופרסל שבודק אבל חמישים אחוזים או יותר מהסחורה לא נבדקת בכלל ומגיעה לשווקים, אם אלה שווקים פתוחים ואם אלה מקומות אחרים ובכלל לא בודקים שום דבר.
<עופר ברמן: אני חושב שצריך לעשות סדר בקביעה מי אחראי, מאיפה עד איפה.
מאיר כהן: דיברנו על הסוגיה זאת.
מאיר כהן: אמרו משרד הבריאות.
<עופר ברמן: כן, אבל אף אחד לא נותן כאן את המענה מה עושים הלאה עם הנושא הזה.
<עופר ברמן: אם לא תוחמים אחריות, למשל מגדל, הוא אמור להיות באחריות של משרד החקלאות מהשלב שהוא בכלל מתחיל לגדל ועד הסוף.
מאיר כהן: אני חייב להגיד לך שלמיטב ידיעתי – יכול להיות שאין לי - המגדלים המסודרים ולא הפיראטים, יש כאלה, הם תחת רגולציה לא קלה.
מאיר כהן: לא צריך לקנא בהם.
<עופר ברמן: שיהיה להם איזשהו מסמך שהם יוכלו לתת לרשת השיווק שהם תחת רגולציה ותחת פיקוח ושהם בעצם לא מרססים בחומרים שאסור לרסס בהם.
<אלי גורדון: משרד החקלאות לא כאן, אבל אני יכול להתייחס.
<אלי גורדון: אני חושב שיש כאן פערי תפיסה לעניין של אחריות ומה התפקיד של רשת השיווק.
<אלי גורדון: יש כאן פערי תפיסה מבחינת מנהלי אבטחת איכות של רשתות השיווק שנמצאים כאן.
<אלי גורדון: לדבר על זה שכל אחד צריך לקחת אחריות במקטע שלו וכשאנחנו תוקפים את הסוגיה של מה האחריות של הרשת כלפי צרכן, בסופו דבר – זאת התחושה שלי, ויכול להיות שאני טועה – אנחנו רואים כאן שיש כאן ניסיון לצמצם ככל הניתן את האחריות.
<אלי גורדון: אנחנו בדעה שזה לא נכון.
<אלי גורדון: אנחנו נתנו מענה הוגן וסביר לאותם מקרים בהם יש צדק באמירות שלכם לגבי מזון ארוז מראש, אבל לגבי מוצרים שהם בתפזורת, שיש לכם נגיעה בכל הנושא של המכירה של אותם מוצרים, אנחנו לא חושבים שזה נכון.
<אלי גורדון: לכן להרחיב בסוגיה הזאת, אין טעם.
<עופר ברמן: אני רוצה לענות.
<עופר ברמן: קודם כל, במקרה טיב טעם – זאת דוגמה - כרשת היא היחידה בארץ שיש לה תקן איזו לרשת סופרמרקטים ואנחנו בהחלט לא מורידים מהאחריות אלא להפך, אנחנו היום בודקים חומרי הדברה באופן וולנטרי ועושים זאת מטעמנו כי זה חשוב לנו.
מאיר כהן: אתם בודקים כשזה מגיע הביתה או אתם עושים את זה בשלב מוקדם יותר?
<עופר ברמן: אנחנו עושים את זה כשזה מגיע אלינו לחנויות.
<עופר ברמן: דוגמים.
<עופר ברמן: גם משרד הבריאות דוגם.
<עופר ברמן: הם דוגמים ואנחנו דוגמים.
<עופר ברמן: לכן אנחנו לא מסירים אחריות אלא להפך.
<עופר ברמן: אני מדבר כאן על אכיפה אי שוויונית בנושא הזה כמו בהרבה נושאים אחרים.
<עופר ברמן: כלומר, אם אתה גדול ואתה משקיע, יש אי שוויון באכיפה כי אלינו באים לדגום ואלינו באים בטענות.
<עופר ברמן: אספר לך על מקרה קיצוני.
<עופר ברמן: ייבאנו אגסים אדומים-ורודים מחוץ לארץ והייתה שם חריגה בשיעור חומרי ההדברה.
<עופר ברמן: אני עברתי שימוע למה החריגה, למרות שהתקן בחוץ לארץ מתיר והתקן בארץ לא מתיר.
<עופר ברמן: היבוא היה באישור של גורמים מוסמכים, אם זה משרד החקלאות ומשרד הבריאות, לא יודע.
<עופר ברמן: האכיפה צריכה להיות שוויונית.
<עופר ברמן: אנחנו הולכים קדימה, בנושא אבטחת איכות אנחנו מתקדמים בצורה מיטבית.
<זאב שמואל פרידמן: אני חייב להביע את ההרגשה הקשה כי בסך הכול אנחנו כצרכנים באים לקנות משהו ולקבל מוצר מסוים ואנחנו מקווים שמי שמשווק לנו את המוצרים ביצע את כל מה שמוטל עליו.
<זאב שמואל פרידמן: כל הסעיף הזה הוא בעצם סעיף שמקים חזקה ובעצם אנחנו נותנים פטור לפטור.
<זאב שמואל פרידמן: אם הוא בדק והוא עשה את כל מה שצריך כדי שאני אהיה בטוח, אין שום בעיה.
<זאב שמואל פרידמן: יש מקומות בהם אנחנו אומרים שניתן לו גם חזקה שהוא עשה את הדברים, גם אם הוא לא עשה בפיקס את כל הבדיקות הנדרשות.
<זאב שמואל פרידמן: אם תסתכל בסעיף קטן (1), יש לך מונח של סבירות ובסעיף קטן (2) גם יש מונח של סבירות.
<זאב שמואל פרידמן: גם בסעיף קטן (3) יש מונח של סבירות.
<זאב שמואל פרידמן: בסך הכול מבקשים מהם לעשות פעולות סבירות על מנת לוודא שאנחנו הצרכנים לא ניפגע.
<זאב שמואל פרידמן: יש דבר מאוד פשוט וברור.
<זאב שמואל פרידמן: כאשר אני כצרכן פונה אל משווק, צריכים לדעת שהמשווק הזה לפעמים קונה גם מיצרנים קטנים ומערכת היחסים היא לכמה כיוונים.
<זאב שמואל פרידמן: זאת אומרת, יכול להיות משווק גדול עם יצרן גדול, יכול להיות גם משווק גדול עם יצרן קטן.
מאיר כהן: הבהרת את הנקודה שלך.
<שרית כספי אורון: אני רוצה להבהיר כמה אי הבנות.
<שרית כספי אורון: אנחנו עובדים על הנושא הזה כבר כמה שנים.
<שרית כספי אורון: לא סתם רשתות השיווק, היכן שאנחנו יודעים שהמחירים יותר גבוהים כמו בשופרסל וטיב טעם – וסליחה – אבל הם אלו שמקיימים את הפיקוח הפרטי.
<שרית כספי אורון: למה הם עושים פיקוח פרטי על התוצרת החקלאית?
<שרית כספי אורון: כי חסר במדינת ישראל הפיקוח הזה.
<שרית כספי אורון: מה אנחנו באדם טבע ודין מחפשים זה את השוואת השדה ושגם המרכול הקטן ליד הבית, המרכול השכונתי, יכול לסמוך על התוצרת שמגיעה אליו.
<שרית כספי אורון: כרגע, בניגוד לחוויה שלך כיצואן, כחקלאי שמייצא לחוץ לארץ, על החקלאים שמייצרים אך ורק לשוק המקומי, אין עליהם אפילו מרשם חקלאים.
<שרית כספי אורון: משרד החקלאות, אין לו מושג מי החקלאים במדינת ישראל.
<שרית כספי אורון: אין חובת רישוי עסק, אין פיקוח, יש חקלאים רבים מדי שמעולם לא נבדקו והתוצרת שלהם נמכרת לכל בית בישראל ולא נבדקה.
<שרית כספי אורון: אנחנו לא באים כאן להציע שמשרד הבריאות יהיה אחראי על המזון מהשדה ועד הצלחת.
<שרית כספי אורון: אנחנו כן באים להגיד בהתחשב בפיצול הסמכות, חוק המזון ייתן אמירה שאיכות המזון צריכה לקבוע גם על התוצרת החקלאית ושמשרד החקלאות יהיה המבצע של הסעיפים האלו בחוק, אבל שהאמירות יבואו כאן כי בכל החקיקה של החקלאות – אם זה הגנת הצומח ואם זה חוק של הסטנדרטים – אין אמירות לא של עקיבות ולא של חובת יצרן.
<שרית כספי אורון: יותר מכך ויותר בעייתי מכך, חוק הסטנדרטים – ייצור הצמח ושיווקו – לא תקף.
<שרית כספי אורון: הוא נחקק לפני כמעט חמש שנים ועדיין אין תקנות לנוהל הבסיסי.
<שרית כספי אורון: החוק עוד לא מיושם והוא נתקע.
<שרית כספי אורון: אם כן, יש כאן איזשהו פער גדול.
מאיר כהן: משרד הבריאות, אתה חוזר על תשובתך לגבי הוועדה המשותפת של החקלאות והבריאות.
<אלי גורדון: אני לא אחזור אלא אני פשוט אבדוק את הטענות.
מאיר כהן: חברים, אנחנו נענה לסעיפים שרשמנו.
מאיר כהן: לאחר שאתה תענה אנחנו נצא להפסקה עד 12:30.
מאיר כהן: כאמור, הישיבה תסתיים בשעה 2:00.
<זמר בלונדהיים: לאחר שיג ושיח עם המשווקים, מקובלת עלינו ההצעה להוריד את המילה "כל" בפסקה (1) ולהסתפק במונח "האמצעים הסבירים".
<זמר בלונדהיים: לגבי רשימת הסעיפים.
<זמר בלונדהיים: התבקשנו להוסיף כמה סעיפים.
<זמר בלונדהיים: אי שם בצד את סעיפי העיצומים שאני מבין שאתם מקבלים את ההסבר שלנו שלא נדרש.
<זמר בלונדהיים: לגבי הסעיפים האחרים אנחנו נמצה את השיח אתם ונבוא לישיבה הבא עם תשובות.
מאיר כהן: אנחנו יוצאים להפסקה.
מאיר כהן: נחדש את הישיבה בשעה 12:30.
סימן ב': לפני שניכנס לתת הסימן, ההוראות כאן הן הוראות רחבות והן נוגעות לעקיבות המזון על ידי עוסק במזון במובן הרחב.
סימן ב': הן ממשיכות את מה שביקשת קודם, לברר עם מי אתה מתקשר או לשמור את המסמכים וגם עם הוראות עקיבות שהיו לנו בפרק של היצרן ובפרק של היבואן, הוראות עקיבות ספציפיות אבל השאלה אם אנחנו באמת נמצאים כאן בפרק של המשווק או בסימן המשווק, האם אנחנו במקום הנכון מהבחינה הזאת.
סימן ב': הן באמת הוראות כלליות.
<זמר בלונדהיים: נבדוק את ההערה הזאת.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים שיש מה לבדוק.
<נעה בן שבת: 159.
<נעה בן שבת: הגדרות – בתת סימן זה – "זיהוי מזון שהועבר" – בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 163(1).
<נעה בן שבת: "מזון פטור" – כהגדרתו בסעיף 153(ב).
<נעה בן שבת: אלה אותם מזונות שקראנו שהם פטורים מרישיון ייצור או מתעודת יבואן רשום.
שבמסמכים אלה: תעודת משלוח או תעודת משלוח וטרינרית כהגדרתה בסימן ח' לפי העניין.
שבמסמכים אלה: חשבונית עסקה הכוללת לגבי מזון שאינו פטור גם את הפרטים לעניין שם היצרן, שם המזון ומספר רישיון הייצור שלו או את שם היבואן של המזון ומספר תעודת היבואן הרשום שלו לפי העניין.
שבמסמכים אלה: לגבי מזון פטור, העתק של אחד המסמכים הנדרשים בסעיף 153(א) ואני מניחה שזה בא בנוסף לדרישה של למשל תעודת המשלוח.
שבמסמכים אלה: לא כל כך ברור האם זה עומד בפני עצמו, המסמכים הנדרשים בסעיף 153, או שזה בא בנוסף למשל לתעודת המשלוח.
שבמסמכים אלה: רציתי לבקש הבהרה לעניין הזה.
מאיר כהן: תחדדי שוב את השאלה.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שלגבי מזון פטור – אני מתייחסת לפסקה (3) – מבקשים העתק של אחד המסמכים הנדרשים בסעיף 153(א).
<נעה בן שבת: דיברנו אז על אותו רישיון, אם יש לו רישיון עסק בתוקף, האם לאותו אדם יש אישור - - -
מאיר כהן: העתק של אישור או תעודה תקפה אחרת מאת הרשות הממונה על סוג המזון.
מאיר כהן: זה בנוסף?
<נעה בן שבת: השאלה אם זה בנוסף לתעודת משלוח.
<נעה בן שבת: האם לגבי מזון פטור צריך גם את המסמכים של 153(א), זאת אומרת רישיון עסק, וגם תעודת משלוח וחשבונית.
מאיר כהן: תשובה מלאה.
<אלי גורדון: חיובי.
<נעה בן שבת: אנחנו פשוט נוסיף את המילים לגבי מזון פטור בנוסף לאמור בפסקאות (1) ו-(2).
<נעה בן שבת: צריך להוסיף את המילה "גם".
<נעה בן שבת: גם העתק של אחד המסמכים.
<קריאה: תוכלו להגיד את זה שוב?
<קריאה: מה החובה לגבי מזון פטור.
<נעה בן שבת: לגבי מזון פטור, אנחנו אומרים גם העתק של אחד המסמכים הנדרשים בסעיף 153(א).
מאיר כהן: נוסיף את המילה "גם".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, גם הנושא של תעודת משלוח, גם חשבונית עסקה, אם כי בחשבונית העסקה לא צריך יהיה לכלול את הפרטים של היצרן כי זה לא רלוונטי ומחליפה את זה אותה הוראה בפסקה (3).
מאיר כהן: הערות לסעיף.
<רז הילמן: יש מקרים שנותנים מזון כדוגמאות לתועמלנים.
<רז הילמן: במצב כזה בדרך כלל לא תהיה העברה.
<רז הילמן: האם חשבו על זה?
<רז הילמן: האם יש סעיף שיכול לתת פתרון למקרים כאלה?
<נעה בן שבת: זה מזון פטור, נכון?
<רז הילמן: לא בהכרח פטור.
<רז הילמן: זה מזון שבא עם אישור ועם הכול, אבל עכשיו מחלקים אותו כדוגמיות לצרכים כאלה ואחרים.
<נעה בן שבת: הוא הובא כדוגמת מזון?
<נעה בן שבת: דוגמת מזון אפשר לכתוב בתקנות.
<רז הילמן: הוא הובא בפורמט אחר של אריזה או אולי אפילו בפורמט הרגיל של המכירה ונותנים אותו כדוגמאות.
<רז הילמן: זה קורה היום בכל מיני קטיגוריות של מוצרים.
<רז הילמן: דבר שני.
<רז הילמן: חשבונית עסקה לא מוגדרת ואנחנו חושבים שצריך לכתוב חשבונית עסקה או משהו שקיל לזה, איזשהו מינוח אחר כי לא לכל קוראים חשבונית עסקה.
מאיר כהן: אתה הולך ל-153.
<רז הילמן: ל-159(2).
<רז הילמן: אני אומר שלא תמיד קוראים למסמך בו כתובים הדברים האלה חשבונית עסקה אלא לפעמים יש לזה מינוח אחר.
<רז הילמן: חשבונית עסקה או איזשהו מסמך שקיל שכולל את הפרטים של העסקה.
<רוית ארבל: חשבונית מס לצורך העניין.
<רז הילמן: זאת לא תמיד חשבונית מס.
<רוית ארבל: אני אומרת שזה מסמך שיכול להספיק.
<רז הילמן: אלה יכולות להיות כל מיני חלופות.
<נעה בן שבת: אבל אתה רוצה מסמך שיהיה מספיק.
<רז הילמן: אני רוצה להגדיר את זה כמשהו רחב ולא מצומצם.
מאיר כהן: איזה עוד הערות יש לך?
<רז הילמן: הערה אחרונה לעניין הזה.
<רז הילמן: מוסיפים כאן דרישה שגם מספר רישיון הייצור או מספר רישיון היבואן יופיע בפרטי העוסק.
<רז הילמן: היום זה לא דבר שקיים ושנוהגים לכלול.
<רז הילמן: הוסבר לי שבמערכות המידע היום הרובריקות שמאפשרים למלא בהן פרטים לא כוללות עוד חלון קטן שבו אפשר לכתוב גם את מספר רישיון יבוא ומספר שם היצרן.
<רז הילמן: אני אתן כדוגמה את אותו ואן-סייל שתיאר רוני בדיון הבוקר.
<רז הילמן: יכול להיות מישהו שמגיע לפיצוציות עם אלפי מוצרים ממאות יבואנים ויצרנים שונים ובחשבונית שלו שכוללת פירוט על כל מוצר ומוצר שהוא מוכר, זה מי היבואן, אין מקום להוסיף במערכת המחשוב גם את רישיון היצרן.
<נעה בן שבת: תשדרגו את זה.
<נעה בן שבת: תוסיפו שדה.
<רז הילמן: אלה עלויות.
<רז הילמן: אני חושב שיש לי הצעה לפתרון בעניין הזה.
<רז הילמן: בסך הכול כל משווק, אם כתוב לו טבלת שוקולד מאה גרם, הוא יודע, לעצמו יהיה מאחורי הקלעים איזשהו מסמך שעושה המרה.
<רז הילמן: אם באים אליו ושואלים אותו מי היבואן ומה המספר שלו והוא יכול לדעת.
<רז הילמן: לדעתי זה צריך להספיק.
<רז הילמן: זאת אומרת, אצלו במשרדים צריך להיות אפילו קובץ אקסל פשוט שבו הוא יודע כל ספק וספק מה מספר היבואן ומה מספר היצרן שלו.
<קריאה: לשדרג את המערכות, מעבר לזה שזה באמת דורש משאבים – בחוק המזון היינו צריכים לעדכן דברים במערכות – גם רשויות היום, כשאומרים ליצור עוד שדה, יש לנו בעיות אתן כי גם לרשויות יש נתונים מסוימים וכשאני אומרת להם שיש כמה בעלים לנכס, הם אומרים לי אין, זה מוגבל, זה מה שאנחנו יודעים להקליד.
<קריאה: זה לא אנחנו אלא אלה יצרני מערכות המחשוב.
מאיר כהן: יש עוד הערות?
מאיר כהן: משרד הבריאות ומשרד המשפטים.
<אלי גורדון: ראשית כל, אפשר לקבל את הבקשה להרחיב הגדרה.
<אלי גורדון: אני אתחיל בהגדרה חשבונית עסקה אבל אני רוצה להבין מה המסמך שהוא שקיל לו.
<אלי גורדון: בסך הכול המטרה כאן היא להגדיר מסמך שיהיה ללא עוררין, מסמך שכן ניתן לבדוק אותו.
מאיר כהן: רוית, את רצית להגיד משהו לגבי מסמך שהוא שקיל.
<רוית ארבל: הערנו שלצורך העניין חשבונית מס יכולה להיות חלופה.
<רוית ארבל: כרגע הניסוח הוא כזה שאפילו עם חשבונית מס, הוא לא יעמוד בחובת העקיבות.
מאיר כהן: מקובל עליכם?
<קריאה: תעודת משלוח.
מאיר כהן: מקובל עליכם שתעודת משלוח, חשבונית מס, שזה יהיה מסמך שקיל?
<נעה בן שבת: תעודת משלוח זה בסעיף אחר.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נבדוק את זה.
<אלי גורדון: השאלה אם יש רשימה סגורה או כל מסמך אחר שמחר בבוקר יהיה.
מאיר כהן: תחליטו אתם.
מאיר כהן: תחליטו שעוד ארבעה-חמישה עד עשרה מסמכים.
מאיר כהן: אני לא יודע מה אבל אתם תחליטו.
<נעה בן שבת: תעודת משלוח עומדת בפני עצמה כאן.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא חלופית.
מאיר כהן: זה לא להוסיף עוד משהו.
<קריאה: למה לא מספיקה רק תעודת משלוח?
מאיר כהן: לא גם וגם.
מאיר כהן: משהו חלופי.
מאיר כהן: משהו שקיל.
<זמר בלונדהיים: הערה, רק כדי לעשות סדר.
<זמר בלונדהיים: כרגע הרשימה היא של שלושה דברים שצריכים לשמור.
<זמר בלונדהיים: מה שהיושב ראש מתכוון זה שנוסיף למסמך השני שנקרא חשבונית עסקה גם חלופות נוספות, כך שבמקום חשבונית עסקה יהיה למשל חשבונית מס.
<זמר בלונדהיים: זה לא במקום האחרות.
<יפעת זליקוביץ': אם אני רשת ויש לי סניפים, בכל סניף אני לא יכולה לשים חשבונית עסקה.
<יפעת זליקוביץ': יש תעודת משלוח.
מאיר כהן: על זה התווכחנו לפני כשעתיים.
מאיר כהן: בעידן הדיגיטלי אפשר.
מאיר כהן: גם אם זה נמצא במקום מסוים, אפשר לנייד את זה בשלוף.
<יפעת זליקוביץ': אבל אין חשבונית.
<יפעת זליקוביץ': החשבונית היא מול החברה.
<יפעת זליקוביץ': בסניף אין חשבונית.
<יפעת זליקוביץ': יש לי תעודת משלוח.
<יפעת זליקוביץ': אני לא אוכל לתת גם וגם.
<אלי גורדון: אנחנו נצטרך לבדוק את זה מולם.
<נתי ויטנברג: עולה כאן בעיה שאתה עובד עם סיטונאים והם הרי מקבלים מכמה ספקים ופעם הם יביאו לך מספק כזה ופעם מספק אחר.
<נתי ויטנברג: אין להם שום מקום בתעודה להתעסק עם נושא היצרנים או היבואנים.
<נתי ויטנברג: יש כאן סעיף מאוד מגביל.
<אלי גורדון: מצד שני כל המטרה של הסעיף הזה היא ליצור עקיבות וכדי שאותו סיטונאי בעת הצורך כן ידע לזהות ממי הוא קיבל את המזון.
<אלי גורדון: הוא צריך לדעת להצביע עליו.
<אלי גורדון: באיזה דרך הוא יוכל להצביע עליו?
<נתי ויטנברג: אנחנו מסכימים על המטרה.
<נתי ויטנברג: אני מדבר על הישימות בשטח.
<נתי ויטנברג: היא לא תקרה.
<נתי ויטנברג: כי גם היום כשאני עובד עם חברות כיועץ - - -
מאיר כהן: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
מאיר כהן: הרי זה אחד מנושאי הליבה של החוק.
מאיר כהן: אתה לא תוכל לקחת מכל מיני חאפרים.
<נתי ויטנברג: זה ברור.
<נתי ויטנברג: אני רוצה להסביר.
<נתי ויטנברג: גם היום, כשאני כיועץ לחברות קייטרינג למשל שעובדות המון עם סיטונאים, אתה מבקש מהם דבר מאוד פשוט ולגיטימי, שייתנו לך את רשימת היצרן של כל הסיטונאים שאתם עובדים אתם אחת לשנה.
<נתי ויטנברג: הם לא נותנים.
<נתי ויטנברג: הם לא מסוגלים לתת את זה.
<נתי ויטנברג: עכשיו אני יורד אתם לפירוט.
<נתי ויטנברג: כשאני קונה ממכם שימורי מלפפון חמוץ, פעם זה מפרי חן, פעם זה מפרי זה, פעם זה מאיזה ספק אחר וכל פעם הוא צריך לשחק עם הספקים.
<נתי ויטנברג: הוא לא יעמוד בזה.
<נתי ויטנברג: כמה שאלי צודק, אני רואה את זה בישימות בשטח.
<נתי ויטנברג: בדברים הפשוטים קשה מאוד לקבל מענה.
מאיר כהן: אנחנו רוצים לשנות ישימות של שטח.
מאיר כהן: הקיבעון הזה אצלכם קצת מדאיג אותי.
מאיר כהן: אם זה לא קרה עד עכשיו, אז זה לא יקרה?
<נתי ויטנברג: אדוני צודק, אבל אנחנו חיים את המציאות.
<קריאה: בסוף מתבצעת עסקה.
<קריאה: איזו אינפורמציה מועברת בעסקה שמתבצעת היום?
<נתי ויטנברג: היום תעודת משלוח.
<נתי ויטנברג: בהרבה מקומות בסוף חודש יש חשבונית מס ואין חשבוניות מס במהלך החודש.
<קריאה: תעודת משלוח כוללת את פירוט המוצרים ומי היצרן?
<נתי ויטנברג: את פירוט המוצרים.
<קריאה: ומי היצרן של כל מוצר?
<נתי ויטנברג: לא.
מאיר כהן: את זה אנחנו רוצים לשנות.
מאיר כהן: יש עוד הערות לסעיף 159?
<רז הילמן: השאלה הראשונה שלי לא קיבלה מענה.
<רז הילמן: מה שמחלקים כדוגמאות.
<רז הילמן: אם יש איזשהו סעיף שיכול לתת פטור.
<שי פניני: אפשר הערה בעניין הזה?
<שי פניני: בסעיף עצמו יש חובה על המשווק לקבל את המסמך אבל אין חובה על היצרן או על היבואן לתת את אותו מסמך.
<שי פניני: הרי תעודת המשלוח לא מוצגת על ידי.
<שי פניני: אני מקבל אותה וגם את חשבונית העסקה, אני מקבל מאותו ספק או מאותו יבואן.
מאיר כהן: הדרישה שלך תחייב אותו.
<שי פניני: אני לא יכול להגיד לו.
<שי פניני: יש לו קושי לומר לו שישנה את תעודת המשלוח שלו.
<נעה בן שבת: יש את סעיף 160 ו-161 לפיהם יש חובה על מעביר המזון ויש חובה על מקבל המזון ואלה חובות מקבילות.
<נעה בן שבת: הוא צריך לרשום אצלו את הנתונים.
<שי פניני: מה אני עושה אם אני לא מקבל?
<שי פניני: אני מפסיק לעבוד אתו?
מאיר כהן: בוא נגיע לסעיף הזה ונדון.
מאיר כהן: אנחנו עוברים לסעיף 160.
<אלי גורדון: אנחנו נבדוק את הסוגיה של דוגמאות המזון.
מאיר כהן: אני הבנתי שזה פטור.
<זמר בלונדהיים: היה מקום אחר שנתנו לזה מענה אבל לא נתנו לזה מענה כאן.
<לילך דחוח: אלי, אתם גם תתנו מענה על העניין של מספר רישיון יצרן או מספר רישיון יבואן על גבי חשבונית העסקה?
מאיר כהן: אנחנו לא דנו בזה.
<נעה בן שבת: הטענה הייתה שאי אפשר להכניס את זה לשדות של חשבונית עסקה.
<לילך דחוח: אז יש לי הערה בעניין.
<זמר בלונדהיים: נבדוק את זה אבל אני חושב שנוכל להפריד את זה כי ברמה המהותית רצינו שיהיה את הנתון הזה, אבל אם יש לו אותו בדרך אחרת, זה בסדר.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נבדוק.
<לילך דחוח: בסדר.
<לילך דחוח: כי בחשבונית עסקה אין דרך אחרת.
מאיר כהן: לא על הטופס.
מאיר כהן: יש אותו בדרך אחרת.
<זמר בלונדהיים: נבדוק את זה אבל אם אכן יש בעיה בטופס, נתייחס.
מאיר כהן: אין יותר הערות לסעיף 159.
<נעה בן שבת: 160.
<נעה בן שבת: הסדרת עקיבות המזון על ידי מעביר מזון לא יעביר עוסק במזון מזון לעוסק במזון, בתת-סימן זה – מקבל מזון, אלא אם כן קיבל ממקבל המזון פרטים אלה לגביו ותיעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר.
<נעה בן שבת: שמו המלא.
<נעה בן שבת: פרטי העוסק שלו.
<נעה בן שבת: מען עסקו, ואם אין לעסקו של מקבל המזון מען קבוע, מקומות שבהם הוא עוסק.
<נעה בן שבת: עוסק במזון שהעביר מזון לעוסק במזון אחר במסגרת שיווק קמעונאי לא יהיה חייב לקבל ממנו את הפרטים כאמור בסעיף קטן (א).
<נעה בן שבת: עוסק במזון שמעביר מזון מחוץ לישראל במסגרת ייצוא, לא יהיה חייב לקבל מהגורם שאליו העביר את המזון פרטים כאמור בסעיף קטן (א).
מאיר כהן: את רוצה לחדד?
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על החובה של מעביר המזון לשמור את המסמכים של אותם גורמים אליהם הוא העביר את המזון.
<נעה בן שבת: שוב, אנחנו מדברים על שם, על פרטי העוסק, אותם פרטים שנכללו בהגדרה אליה התייחסנו עכשיו, פרטים שנקבעו בתעודת המשלוח, בחשבונית עסקה ובמזון פטור באחד המסמכים לפי 153 ומען העסק.
<נעה בן שבת: יש כאן חריג לשיווק קמעונאי.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לדעת האם כאשר אנחנו מדברים על תיעוד, האם אנחנו מדברים על קביעת מסמכים כי במקומות אחרים בחוק מדברים על שמירת מסמכים ולא על תיעוד ואני מבקשת לדעת האם אנחנו מדברים על אותו הדבר.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של השיווק הקמעונאי, השאלה היא על איזו סיטואציה אנחנו מדברים.
<נעה בן שבת: העוסק מעביר במסגרת שיווק קמעונאי, האם הכוונה היא שמקבל המזון הוא צרכן, האם יכול להיות שמקבל המזון הוא בית אוכל, מי הוא מקבל המזון באותה סיטואציה בה יש את הפטור בסעיף קטן (ב).
<זמר בלונדהיים: קודם כל, המונח "ובלבד שתיעד פרטים אלה", הכוונה היא שהוא אכן צריך לשמור אותם.
<זמר בלונדהיים: לא נכנסנו איך כדי להקל.
<זמר בלונדהיים: כל עוד בביקורת אני אוכל לבוא אליו ולהגיד לו איפה הפרטים והוא מראה לי אותם, לא כל כך משנה לנו איך הוא שומר אותם.
<זמר בלונדהיים: בסעיף 157 אנחנו בעצם אומרים המשווק ישמור את האישורים ואת המסמכים הנדרשים לפי 160 ו-161 וכדי להבהיר הייתי אולי מוסיף שם את המילה "הפרטים" ואז יהיה ברור שהוא בעצם צריך לשמור את הפרטים.
<זמר בלונדהיים: איך?
<זמר בלונדהיים: תשמור איך שנוח לך ואנחנו לא נכנסים לזה.
<זמר בלונדהיים: עסק קטן יכול לשמור את זה על דף עם עיפרון, עסק גדול ישמור את זה כנראה אחרת, הכול בסדר.
מאיר כהן: מה לגבי סעיף קטן (ב)?
<זמר בלונדהיים: לגבי סעיף קטן (ב), הועלתה טענה שבסעיף (א) אנחנו עשויים לשים מכשול בפני עיוור כי אם איזשהו עוסק, איזושהי רשת גדולה מוכרת מוצר מסוים במבצע, יכול להיות שאיזשהו בעל מכולת, שהוא בעצם עוסק, ירצה לבוא ולקנות את המוצר אצלה ולמכור אותו אצלו ביוקר.
<זמר בלונדהיים: בעצם אנחנו בסיטואציה שעוסק שמעביר לעוסק כי הוא בעל הסופר קנה ולא הזדהה ולסופר הגדול לצורך העניין אין שמץ של מושג שהוא מוכר לעוסק אחר ולא לי, גורם פרטי.
<זמר בלונדהיים: הרעיון היה להבהיר שבנסיבות האלה, אם במקרה אתה מוכר למישהו שהוא רוצה את זה בשביל העסק שלו, אז כל עוד לא ידעת – וזאת לא מערכת יחסים רגילה שהוא בא למשרדים ועושה הזמנה – לא חלה עליך החובה לקבל ממנו את הפרטים שלו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שיהיה צריך להבהיר את זה בנוסח כי זה לא כל כך ברור.
<זמר בלונדהיים: אם הנוסח לא מספיק ברור – זאת הכוונה.
מאיר כהן: אגב, זאת תופעה נפוצה במחוזותינו.
<זמר בלונדהיים: מסתבר.
מאיר כהן: בשבוע שעבר שמעתי על קנייה של בקבוקי קולה מ-מגה.
מאיר כהן: מוכרים את זה בקיוסקים קטנים.
<לילך דחוח: מישהו הפסיד.
<רז הילמן: מפנים כאן שוב להגדרה בסעיף 159 של פרטי העוסק.
<רז הילמן: כאשר מדברים על יבואן ויצרן שמוכרים למשווק, פרטי העוסק לא רלוונטיים.
<רז הילמן: מספיק שהם מקבלים ממנו את השם שלו וב-(2), במקום "פרטי העוסק" את מספר עוסק מורשה שלו.
<רז הילמן: תעודת המשלוח לא רלוונטית.
מאיר כהן: למה שיתעקשו על פרטי העוסק?
מאיר כהן: בבקשה, תבהיר את ההשגה שלך.
<רז הילמן: למשווק אין את מספר היבואן ואת מספר היצרן.
<רז הילמן: למשווק יש מספר ח"פ.
<רז הילמן: זה מה שיש לו.
<רז הילמן: אם יש לך את השם שלו, את מספר ח"פ שלו ואת הכתובת שלו, זה מה שאתה כמי שמוכר לו צריך.
<רז הילמן: אני חושב שכאן כתבו פרטי עוסק לפני שהגדירו ב-159 את פרטי העוסק.
<רז הילמן: נראה לי שזה אולי מה שקרה כאן.
<רז הילמן: פרטי עוסק, לפני החוק הזה אפשר היה לחשוב שפרטי עוסק זה או ח"פ או עוסק מורשה ואז זה הגיוני אבל עם ההגדרה של הסעיף הקודם, זה נראה לי קצת מוצא מההקשר.
<זמר בלונדהיים: זה לא רק ח"פ אלא זה יכול להיות גם עוסק מורשה וחלופות אחרות.
מאיר כהן: עוד הערות?
מאיר כהן: לא חייבים.
מאיר כהן: אתם רוצים לחשוב עוד שנייה?
מאיר כהן: נגמר הזמן.
<גליה שגיא: אנחנו לא מבינים את סעיף (ב).
מאיר כהן: הם לא מבינים את סעיף (ב).
מאיר כהן: הגדרה של עוסק במזון.
מאיר כהן: אין קשר בין ההסדר לניסוח.
<זמר בלונדהיים: אמרנו אם צריך להבהיר את הנוסח, נבהיר.
<נעה בן שבת: נחזור עם הנוסח.
<נעה בן שבת: 161א.
<נעה בן שבת: הסדרת עקיבות המזון על ידי מקבל מזון מקבל מזון לא יקבל מזון מעוסק במזון אלא אם כן קיבל ממנו פרטים אלה לגביו ותיעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר: שמו המלא.
<נעה בן שבת: מען עסקו.
<נעה בן שבת: היה למקבל המזון יותר מאתר אחד אליו מיועד המזון, חובה על מקבל המזון לתעד האתרים שבהם נמצא המזון אותו קיבל, בהתאם לזיהוי המזון, ולעדכן את התיעוד ככל שחלו שינויים במיקום המזון.
<נעה בן שבת: שוב עולה כאן השאלה כאשר אנחנו מדברים בעוסק במזון, הוא מוגדר כיצרן, יבואן או משווק ואנחנו שואלים מה קורה עם חקלאי.
<נעה בן שבת: צריך לתת את הדעת למצב כזה שהוא מקבל את המזון מהחקלאי והאם גם אז יש לו חובה לקבל את אותם פרטים.
מאיר כהן: אלי, משהו לגבי החקלאים או שאתה משאיר את זה למשרד החקלאות?
מאיר כהן: מה קורה אם מקבלים מזון מחקלאי?
<אלי גורדון: קודם כל, כבר הסדרנו בסעיפים הקודמים והגדרנו שאנחנו רוצים בכל זאת בצורה חד משמעית להבהיר את ההסדר עם החקלאים.
<אלי גורדון: אנחנו נצטרך לעשות איזה שהם תיקונים בנוסח גם כאן.
מאיר כהן: הערות לסעיף 161.
<שרית כספי אורון: אנחנו שואלים את אותה שאלה כמו הוועדה והיא מה עם החקלאי.
<שרית כספי אורון: נימקנו בקשר לזה קודם אבל לדעתנו סעיף 159 לא פותר את הבעיה.
<שרית כספי אורון: הוא נותן הגדרה של עוסק פטור או מזון פטור לגבי המסמכים אבל אין שום חובה על עוסק במזון לקבל מעוסק פטור או ממזון פטור מסמכים שקובעים עקיבות.
<שרית כספי אורון: רצינו להבהיר כאן שהחוק האירופאי עליו מבוססת הצעת חוק זאת כן קובע עקיבות מהשדה ועד הצלחת.
<שרית כספי אורון: פארם טו פורק, מהשדה לצלחת, זה מושג מאוד מוכר ומאוד מקובל בכל העולם.
<שרית כספי אורון: עיקרון ה-פארם טו פורק נעדר מהחוק הזה בניגוד לחוק האירופאי, לדירקטיבה האירופאית ועל מנת להחיל את זה חייבים למשוך את העקיבות עד לשדה.
מאיר כהן: אני לגמרי מסכים אתך.
מאיר כהן: אני חושב שמשהו נראה לקוי.
מאיר כהן: פוטרים את החקלאים.
<נופר טל: לדעתי יש בעיה בסעיף (ב).
<נופר טל: מה שקרה למשל ברשתות אחרות, גם אצלנו, יש מחסנים מאוד גדולים.
מאיר כהן: איזו רשת את?
<נופר טל: חצי חינם.
<נופר טל: אצלנו יש מחסנים ענקיים.
<נופר טל: יכול להיות שבגלל חג או מבצע או חוסר במקום במחסן, התוצרת שאני מקבלת תאוחסן בסניף בהוד השרון ומחר הם יצטרכו להעביר ואתה לחולון.
<נופר טל: כמובן עם תנאי ההובלה והכול.
<זמר בלונדהיים: העברה בתוך סניפים שלך?
<נופר טל: כן.
<זמר בלונדהיים: לא חל על זה.
<נופר טל: איפה אתה רואה את זה?
<זמר בלונדהיים: זה בין עוסקים.
<נופר טל: היה למקבל המזון יותר מאתר אחד שאליו יעביר מזון, שני סניפים, חובה על מקבל לתעד את האתרים וכולי.
<נופר טל: זאת אומרת, כל תעודת העברה בסניף.
<נופר טל: יש לנו מספר אצווה.
<נופר טל: אם אתה רוצה לעשות ריקול, תוך שנייה אני יכולה להוריד את המוצר מהמדפים.
<נופר טל: זאת אומרת, זה לא שהמוצר הזה נעלם.
<נופר טל: אני יודעת מה קיבלתי בתעודת המשלוח.
<נופר טל: זה שזה נמצא בסניף ראשון, תוריד עכשיו משקה קר כלשהו, אני אוריד אותו מכל הסניפים שלי.
<נופר טל: תגיד לי מספר אצווה, אני אדע להוריד אותה.
<נופר טל: הרי היצרן יודע בכל סדרת מזון איזה מוצרים, איזה בקבוק בדיוק יוצר באותה סדרה ויש לו על זה מעקב.
<נופר טל: לכן זה נראה לי פשוט לא הגיוני ולא ישים.
<נופר טל: אין לי שום אפשרות לעשות את זה כי מספיק שמישהו במחסן ישלח למישהו אחר ארגז חטיפים, וזה קורה.
<קריאה: ומה קורה באירופה?
<נופר טל: אנחנו מדינת ישראל.
<נופר טל: אני חושבת שלהגיד כל הזמן אירופה, אנחנו מדינה עם חוקים משלנו עם עצמאות ועם ריבונות.
<נופר טל: כל פעם להסתכל איך מסתדרים שם או אחרת, אני לא יודעת.
מאיר כהן: אני מודה לך.