GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל תג'ר: בג"צ אמר שפתוחה הדלת לעתירה נוספת.
<מיכל תג'ר: ואני יכולה להגיד, נכון, שנדחתה הבקשה לביזיון, ועדיין אני חושבת שההסדר הזה מבזה את פסק הדין.
<עידית לבוביץ' שקד: אני מ"קו לעובד", אני מרכזת את תחום הסיעוד.
<עידית לבוביץ' שקד: אני רוצה להוסיף משהו רגע לא משפטי.
<עידית לבוביץ' שקד: מדברים פה על בג"צ ועל דברים כאלה.
<עידית לבוביץ' שקד: אני פוגשת את העובדות האלה.
<עידית לבוביץ' שקד: אתם מדברים פה על פרמיות, ועל כמה ירוויחו, לא ירוויחו.
<עידית לבוביץ' שקד: כשעובדת עבדה 12, או 13 שנה וחלתה בסרטן, והמעסיקה שלה שמחוברת אליה בכל נימי נפשה רוצה לעזור לה, היא לא יכולה, כי למעסיקה שלה אין כמה מיליונים לממן לה את הטיפולים שחברת הביטוח ששילמו לה כל השנים האלה כל כך הרבה כסף, זורקת אותה.
<עידית לבוביץ' שקד: היא פשוט זורקת אותה.
<עידית לבוביץ' שקד: היא אומרת לה, את חלית בסרטן, בגדול, טוסי ותמותי בבית, זה מה שאומרות לה חברות הביטוח.
<עידית לבוביץ' שקד: אז מה אתם מציעים להגיד לה?
<עידית לבוביץ' שקד: – תמותי עם 80 אלף שקל ביד, כי זה מה שקורה היום.
<עידית לבוביץ' שקד: כחברת הביטוח אומרת לה, בואי ותשלמי לנו כל חודש סכום, וזה לא משנה אם זה 2$ דולר, או חצי דולר ליום.
<עידית לבוביץ' שקד: כשחברת הביטוח אומרת לה, תשלמי לנו כל חודש סכום כלשהו, תעבדי פה המון שנים.
<עידית לבוביץ' שקד: אנחנו מדברים פה סך הכול על עובדות שנמצאות מעל 10 שנים, לא על עובדת שנמצאת פה דקה וחצי.
<עידית לבוביץ' שקד: ואחרי זה חברת הביטוח אומרת לה, אה, עכשיו כשאת חולה באמת, כשאת לא יכולה לעבוד יותר לא בישראל, ולא בשום מקום, בואי נחזיר אותך למשפחה שלך, איך שאת, חולה חבולה, וניתן לך 80 אלף שקל פרס, אבל הפרס הזה גם תקבלי רק אם תצאי תוך 90 יום מהארץ, כי אם לא - - -
<נתן סמוך: שוב אי דיוק.
<נתן סמוך: אין שום דרישה שהיציאה מהארץ תהיה תוך 90 יום, אני מבקש ממך לדייק.
<עידית לבוביץ' שקד: הצו מקנה לה שירותי חירום 90 יום, מה היא תעשה אחרי 90 יום האלה?
<נתן סמוך: האמירה שלך שאנחנו מתנים את מתן הפיצוי ויציאה מהארץ תוך 90 יום, היא אמירה לא מדויקת, שנייה בסדר לאמירה הקודמת.
<עידית לבוביץ' שקד: אני מבקשת שלפני שמדברים פה על אמירות לא מדויקות, תפנו לחברות הביטוח ותשאלו אותן מה הן עושות בפועל.
<נתן סמוך: איך בפועל, אנחנו מדברים על הסדר חדש.
<עידית לבוביץ' שקד: תשאלו את נציגי חברות הביטוח – סליחה, הצו עם ה-90 יום הוא לא חדש.
<נתן סמוך: אדרבא, את מציינת את הצו החדש.
<נתן סמוך: הצו החדש לא - - -
<עידית לבוביץ' שקד: נכון, ולכן אני אומרת, תשאלו בבתי חולים איך נציגי חברות הביטוח רודפים אחרי רופאים שיחתמו על אובדן כושר עבודה עוד לפני שבכלל עובדת סיימה את הטיפול, רק כדי שיוכלו להתחיל לספור לה את הימים, וזה קורה.
<עידית לבוביץ' שקד: זה קורה, וזה קורה כל הזמן.
<עידית לבוביץ' שקד: עובדות שנמצאות לפעמים באמצע ההקרנות, באמצע טיפולים כימותרפיים, לקראת ניתוח להסרת גידול, חותמים להן על אובדן כושר עבודה רק בשביל שיהיה אפשר לסלק אותן כמה שיותר מהר מכאן.
<עידית לבוביץ' שקד: זה מעבר לכל הגרידיות הזאת של חברות הביטוח, ולכספים הלא הגיוניים שהן מגלגלות לכיס שלהן, זה פשוט חוצפה, וזה להתייחס לעובדת הזאת כאילו זה - מכשיר חשמלי, הגיע שואב אבק, הביתה, התקלקל, יאללה תעיפו אותו, זה בדיוק ככה.
<עידית לבוביץ' שקד: במצב הכי קשה שלהן שהן מתקלקלות, זה המצב שהמדינה צריכה לדאוג להן, ואם היא בחרה לעשות את זה דרך חברות ביטוח, אז לוודא שחברות הביטוח עושות את זה.
<עידית לבוביץ' שקד: ועם כל הכבוד, ועכשיו דיברו פה על מספרים, אם חברות ביטוח עכשיו יכניסו לכיס עוד למעלה ממיליון שקל בחודש בזכות השינוי הזה בצו, בזכות השינוי הזה בתקנות, בשביל לשלם 160 אלף במקרה הטוב בשנה, זה פשוט חוצפה, וזה שהמדינה נותנת לזה יד, זה משהו שאני לא מצליחה להבין.
אלי אלאלוף: מכל הדיון הזה אני רק יוצא יותר מבולבל, ופחות מרגיש טוב מכל מה שאנחנו רואים, וגם אם התקנות יעברו, זה עושה לי לא הרגשה טובה.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה מכם, אני רוצה התייעצות עם חברת הכנסת רוזין.
אלי אלאלוף: אני מבקש לעשות הפסקה.
<אבנר עורקבי: רק לא להחיל את זה עלינו, זה הבקשה שלי.
אלי אלאלוף: חברים, אני מתנצל על האיחור.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שקיימנו התייעצות בנושא הזה, בהשתתפות נציג האוצר, חברות הכנסת מיכל בירן ומיכל רוזין.
אלי אלאלוף: אני רוצה לתת הודעה, ולאפשר התייחסות קצרה ולסכם.
אלי אלאלוף: אנחנו הגענו למסקנה שהחישובים והבדיקות מול חברות הביטוח זקוקות לבדיקה נוספת.
אלי אלאלוף: היינו רוצים להיות במצב שאנחנו נאשר היום כבר את התקנות, אבל זה לא מאפשר, על מנת לכבד במיוחד את בית המשפט, את בג"צ כדי שחס וחלילה לא נחשוב שלא לקחנו בחשבון בכל הדיון הזה את חשיבות ההחלטה, ואת רוח ההחלטה שלו.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים מהצוות יחד עם האוצר, יחד עם הבריאות והכלכלה, גם בראייה רחבה יותר, אבל לצורך המפגש הספציפי של היום שהוא קשור לאישור או אי אישור של הצווים, אנחנו מבקשים לבדוק מידית עד 45 יום עם חברות הביטוח את הנושא של גובה של הביטוח של הפוליסה, התוספת הנדרשת, ולבוא עם המלצות ועם הסיכומים שעשו.
אלי אלאלוף: אנחנו מאמינים שיש מקום להקטין, אם בכלל, להוסיף סכום כלשהו לפוליסה הנוכחית.
אלי אלאלוף: במקביל, ואחרי אישור התקנות שיהיו, אני מקווה עד 45 יום, אנחנו נרצה לקיים דיון כולל על הנושא של הביטוחים של עובדי סיעוד, ולבדוק אופציות נוספות, כגון, אופציה של הפעלת חוק בריאות ממלכתי עליהם, כולל אפשרות של פיצויים מוגדלים במידה והם לא יהיו במסגרת החוק הממלכתי.
אלי אלאלוף: ואם גם בחוק הממלכתי בתקופת המעבר עד עזיבתם את הארץ לחפש פתרונות אנושיים עבורם, כדי שהתקיימו בצורה אנושית כשזה לא קשור לחוק תאונות העבודה שלו.
אלי אלאלוף: יש פה הרגשה מאוד לא טובה, שאנשים עבדו 10 שנים, שירותו נאמנה, הצילו, עזרו את האוכלוסייה - - -
מיכל בירן: עשו בשביל ההורים שלנו את כל מה שאנחנו לא מוכנים לעשות.
אלי אלאלוף: לשחרר אותם לארצם בלי שום פיצוי הולם שיאפשר להם להתקיים, במיוחד בתקופה שהם חולים, או חס וחלילה יחלו בתקופה שהם יהיו פה בארץ.
אלי אלאלוף: אתם צריכים להבין שהמעסיקים מסיבה מובנת לא דורשים מהם שום דבר נוסף, חס ושלום.
אלי אלאלוף: ברגע שהעובד לא יכול יותר לשרת אותם, עליהם להביא עובד חדש, ואז ההוצאות שלהם ממשיכות.
אלי אלאלוף: אבל אותו עובד שהפסיק לעבוד ואין לו יותר הכנסה והוא חלה, וכושר העבודה נפגע - נראה אנשים שנופלים בין הכיסאות בחוסר תפקוד, וחוסר אנושיות שאינו מתאים לערכי המוסר של המדינה שלנו.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני לא אקיים היום הצבעה.
אלי אלאלוף: אנחנו תוך 45 יום כשנקבל מהצוות שציינתי של המשרדים השונים, נקיים את הדיון תוך 45 יום - כל תשובה שנקבל ותספק אותנו, נכנס את הועדה אפילו אם צריך מהיום למחר, כדי לקבל את ההחלטות לגבי התקנות האלה כולל הסכום של פוליסת הביטוח.
אלי אלאלוף: עד כאן ההודעה.
אלי אלאלוף: התייחסות קצרה מותרת לכל מי שרוצה, אנחנו לא נצביע כפי שאמרתי היום.
<שי סומך: אנחנו פשוט צריכים לעדכן את בית המשפט.
<שי סומך: אני מבין שבדיון הבא יהיו הצבעות.
אלי אלאלוף: כן, חוץ מאשר אם יהיה פתרון פלא מדהים שלא צריך יותר הצבעות, אז אנחנו נשמח עוד יותר.
<שמרית שקד גיטלין: אני רוצה לומר שאם מבחינת משרד האוצר הערכות יגיעו אלינו מוקדם מהמועד הזה - - -
אלי אלאלוף: אמרתי עד 45 יום.
<שמרית שקד גיטלין: זה תלוי בממשלה.
<בועז עטרה: אני בן של הורים סיעודיים.
<בועז עטרה: אני אומר ככה - עובדת זרה מגיעה, כל מה שצריך, צריך לתת לה, אבל הנטל הזה על קשישים ונכים לפי גובה הקצבאות שלהם – די, עד פה, מספיק.
<בועז עטרה: הקשיש הוא אזרח ישראלי 80 שנה.
<בועז עטרה: הוא צריך לקבל את כל מה שמגיע לו.
<בועז עטרה: הוא אזרח ישראלי, אני לא רוצה להישמע חס וחלילה לא נכון, או לא טוב, אבל הוא קודם לכל אדם אחר באשר הוא.
<בועז עטרה: הוא אזרח ישראלי, הוא בנה את המדינה הזאת, גידל ילדים, שילם את החובות שלו, לא יכול להיות שייתנו לו 2,350 שקל, וכל שבוע ועדה אחרת תקבע להוסיף לו עוד 20 שקל.
<בועז עטרה: אמרה לי הידידה שלי פה מצד ימין לפני רגע, גם 8 שקל בשבילי מהקיצבה הם הון עתק של כסף.
<נעמי מורביה: אני לא רוצה נימוקים.
<נעמי מורביה: אני רוצה לברך אותך על הפתיחות לרעיונות חדשים, ועל הרצון הטוב, ועל הנכונות שלך להקשיב ולשמוע, וגם לפעול בהתאם.
<נעמי מורביה: תודה רבה לך, וכמובן גם לחברי הוועדה.
<שמחה בניטה: אני יושבת ראש עמותת "מזור" – נכים וטובת נכים.
<שמחה בניטה: אני רוצה להודות לך, ולמיכל רוזין שהיא נאמנה לנו כבר הרבה מאוד שנים בפעילות שלנו עם הנושא של עובדים זרים.
<שמחה בניטה: אני לא רוצה שזה השתמע שאנחנו נגדם - אנחנו בעדם.
<שמחה בניטה: אני חושבת שמגיע להם הרבה מאוד, אבל מישהו שצריך לחשוב על תוספות, צריכים לחשוב מאיפה האנשים המוגבלים יקבלו את זה.
<שמחה בניטה: בנוסף לזה, אנחנו משלמים ביטוח לאומי, לצורך מה אנחנו משלמים להם אם אובדן כושר עבודה לא נגבה מהם, הלא אני עם אובדן כושר העבודה איבדתי בעבודה, שלחו אותי לרופא תעסוקתי, וקבעו לי אחוזי נכות, ובהתאם לזה העסיקו אותי.
<שמחה בניטה: אז עם כל הכבוד, יש לי באמת עובדים שעובדים 10 שנים ו-12 שנים, שבאו בריאים לחלוטין, חולים בדלקת פרקים בגלל המים והניקיונות, וכל העבודות.
<שמחה בניטה: ובאמת, כואב לי הלב, הם יגיעו סמרטוטים למדינה שלהם.
<שמחה בניטה: אז אני חושבת, שילמנו לביטוח הלאומי, למה הביטוח הלאומי לא ייקח את הנושא הזה על גבו?
<שמחה בניטה: זה תאונת עבודה לכל עניין ודבר – אלה שסוחבים אותנו ונשבר להם הגב, זה תאונת עבודה.
אלי אלאלוף: כל מה שקשור לתאונות עבודה או לפגיעה, או למחלה, כתוצאה מעבודה זה מכוסה הביטוח.
<עידית לבוביץ' שקד: הביטוח לא מכיר בזה כתאונת עבודה ואז הוא הולך לביטוח.
אלי אלאלוף: אני מציע שנבדוק את זה.
<שמחה בניטה: אני חושבת שצריך לבדוק את זה.
<שמחה בניטה: בנוסף לכך, הנושא של העלויות של הביטוח שמשלמים פה 2,700 ו-2,400 ו-3,000 שקלים.
<שמחה בניטה: הגבייה זה לא מה הביטוח לוקח, הביטוח מוכר את זה לתאגידים בדולר וחצי, אבל הם מחויבים לקחת כדי להפריש לתאגידים את ה-200$, בגלל זה הם מעלים את המחיר.
<שמחה בניטה: זה לא רק חברת "הראל" או "כלל" או כל אחד אחר לוקח את כל הקופה.
<שמחה בניטה: מתחלקים מאחורי הגב שלנו התאגידים, ואת זה צריך לעצור כדי שהנכים לא ישלמו את זה.
אלי אלאלוף: הקואליציה הייתה יכולה להעביר את הצווים טכנית, לא עשינו את זה בהתייעצות עם האופוזיציה, במרכאות, בגלל האינטרס המשותף של כולנו כחברי כנסת למצב של העובדים הזרים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות על שיתוף הפעולה, אני רוצה להודות לכם על הסבלנות.
אלי אלאלוף: להודות גם לגורמים הממשלתיים שלוקחים על עצמם משימה בלוח זמנים מאוד קצר.
אלי אלאלוף: יהיה מה שיהיה, עד 45 יום אנחנו נתכנס לנושא הזה, כי אנחנו נפגשים גם בפורומים אחרים.
מיכל רוזין: תודה לך על ניהול העניין בצורה כל כך טובה.
אלי אלאלוף: היום אנחנו ב-15 בדצמבר 2015, ג' בטבת תשע"ו, השעה 13:30.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על האיחור שנבע מן הדיון הקודם שקשור גם לחוק שאנחנו הולכים לדון בו.
אלי אלאלוף: המצב של תאונות העבודה בארץ, במיוחד בענף הבנייה, כפי שאתם יודעים, מאוד-מאוד חמור והטיפול בו גובל בהזנחה קשה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נירה לאמעי-רכלבסקי, היועצת המשפטית שלנו תפתח בדיון וגם תתחיל לקרוא את הצעת החוק.
אלי אלאלוף: כמה מילים כלליות לפני שנתחיל לקרוא.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו דנים בהצעת חוק ממשלתית 893, הצעה מן הכנסת התשע-עשרה שעברה רציפות בכנסת העשרים בחודש יולי האחרון.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הנוסח שמוכר ועבר במליאה בקריאה הראשונה שונה, הורחב, כמובן הכול בישיבות פנימיות שנערכו עם נציגי משרד הכלכלה ומשרד המשפטים, ובימים האחרונים גם עם נציגים ממשרדי ממשלה אחרים שיש להם ממשקים בהצעת החוק הזאת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן גם הנוסח שמוצע לקריאה השנייה והשלישית הונח כרגע לפניכם.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: גם בו נערכו מספר שינויים שאציין אחר-כך.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו עוסקים בתיקון בפקודת הבטיחות בעבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: נשמח להציג אותה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: נציגי הממשלה יסבירו את מסגרת הדיון או את מסגרת הפקודה הזאת ואז נראה איך אנחנו מתחילים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שמיותר לקרוא את הנוסח שעבר בקריאה הראשונה מאחר ובעצם עשינו בה שינויים מוסכמים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הצעת החוק מונחת בפנינו ונתחיל בקריאה של הנוסח לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: עו"ד סיגל מרד וורדה אדוארדס, ראש מינהל הבטיחות במשרד הכלכלה והתעשייה, יציגו.
<סיגל מרד אברג'יל: אני רוצה לתת הסבר קצר ומהיר.
אלי אלאלוף: אני בעד, אם יש לכם הערות – קיבלתם את הנוסח – אז אתם יכולים להעיר לפני שנתחיל את הקריאה של ההצעה המתוקנת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן תהיה הצגה כללית.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: גם לי יש איזו הערה כללית לפני שנתחיל בקריאה.
<סיגל מרד אברג'יל: אני ראש תחום הסדרה ואכיפה בלשכה המשפטית במשרד הכלכלה והתעשייה.
<סיגל מרד אברג'יל: פקודת הבטיחות בעבודה היא דבר חקיקה עיקרי, מכוחו נקבעות הוראות שונות שנועדו להסדיר את הבטיחות של העובדים במקומות העבודה השונים.
<סיגל מרד אברג'יל: הפקודה כוללת חלקים שיש בהם הסדרים פרטניים שנועדו לחול על מפעלים, והיא גם כוללת הוראות שנועדו לחול על חלקים שמתייחסים אליהם כאילו הם מפעל, אנחנו קוראים להם הרחבות.
<סיגל מרד אברג'יל: בנוסף, הפקודה כוללת שורה של סעיפים שמסמיכים את השר לקבוע תקנות בשורה של עניינים, בין אם במפעל ובין במסגרת מקומות שאינם בהכרח מקום עבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: סעיף ההסמכה העיקרי של הפקודה הוא סעיף 173, שבעניינו התכנסנו כאן היום.
<סיגל מרד אברג'יל: מכוחו הותקנו עד היום עשרות תקנות בעניינים שונים.
<סיגל מרד אברג'יל: יש קבוצה מרכזית של תקנות שעוסקת בהגבלות שחלות על בני אדם אשר עובדים עם חומר מסוים מסוכן או בתהליך עבודה מסוים שהוא מסוכן, כמו למשל אבק מזיק, בנזן, ארסן, חומרים מסרטנים.
<סיגל מרד אברג'יל: במסגרת אותן תקנות נקבעות הוראות וחובות שחלות גם על המעביד – לדאוג להדרכה של העובדים, לשלוח את העובדים לבדיקות רפואיות, לספק להם אמצעי מיגון אישיים, לדאוג לתנאי גיהות מסוימים שיתקיימו במקום העבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: בנוסף יש הוראות שחלות על העובד עצמו.
<סיגל מרד אברג'יל: ובנוסף במסגרת אותה סדרה של תקנות יש שורה של בעלי תפקידים, כמו למשל מעבדה מוסמכת, שהיא הגורם שצריך לבצע את הבדיקות הסביבתיות התעסוקתיות כדי לבדוק את רמת החשיפה לחומר באותו מקום עבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: יש פונקציות מטעם אותה מעבדה, כמו בודק מעבדתי, שגם הוא עובר הסמכה.
<סיגל מרד אברג'יל: יש שירות רפואי מוסמך, שההסמכה שלו נעשית באופן משותף על-ידי שר הכלכלה ושר הבריאות.
<סיגל מרד אברג'יל: יש קשת רחבה מאוד של גורמים שאנחנו מסדירים במסגרת התקנות את העיסוק שלהם, ועל מנת לעבות את הסמכות להסדרת אותם עיסוקים מתבצע היום התיקון כאן, באופן שיהלום בצורה מעודכנת יותר את הסטנדרטים החקיקתיים כשבאים לפגוע בחופש העיסוק.
<סיגל מרד אברג'יל: בנוסף לזה, יש תקנות שמתייחסות, כפי שאמרתי, למשל למנהל העבודה בבנייה או מנהל מחצבה, יש פונקציות שונות מטעם בעל מקום העבודה, שאחראי על מנת לוודא קיום של דרישות בטיחות באותו מקום עבודה.
<סיגל מרד אברג'יל: קבוצה שנייה של תקנות מתייחסת למתקנים שונים ולכלים שונים שבעבודה איתם יש סיכונים, כמו למשל כלי הרמה, עגורנים, מתקני לחץ, מכונות חקלאיות.
<סיגל מרד אברג'יל: במסגרת אותה הסדרה יש הוראות ותקנות שמתייחסות לפן הבטיחותי של אותו כלי.
<סיגל מרד אברג'יל: יש הוראות שמתייחסות לשאלה איך מבצעים בהם בדיקה בטיחותית.
<סיגל מרד אברג'יל: יש הוראות שמתייחסות לאדם שצריך לבדוק את אותם כלים – בודק מוסמך – מה החובות שלו כבודק מוסמך בעת שהוא מבצע את הבדיקה.
<סיגל מרד אברג'יל: גם כאן יש היבטים של הסדרת עיסוק.
<סיגל מרד אברג'יל: יש גם הוראות בתקנות שלפעמים מגבילות מכירה.
<סיגל מרד אברג'יל: ההוראות האלה חלות גם על יצרן, יבואן ומשווק, וזאת מתוך מטרה למנוע במקור, כדי שלא נמצא בתוך אותם אתרים כלים מסוכנים.
<סיגל מרד אברג'יל: ההוראות האלה מנסות להגיע לחוליות הקודמות יותר בשרשרת ולמנוע את ההגעה שלהם.
<סיגל מרד אברג'יל: יש עוד סדרה של תקנות שמתייחסות לסיכונים מיוחדים במקומות עבודה, כמו למשל עבודה בבנייה, עבודה על גגות שבירים, עבודה במחצבות.
<סיגל מרד אברג'יל: בכולם יש הוראות שנוגעות גם למעביד, גם לבעלי תפקידים מטעם המעביד, מינויים של המעביד, שהמעביד עצמו הוא הממונה שלהם.
<סיגל מרד אברג'יל: יש הוראות שנוגעות לגופים שיעשו להם הדרכות והכשרות – מה הכישורים של אותם גופים שיבצעו את ההכשרות וכולי.
<סיגל מרד אברג'יל: נראה לי שזה נותן תמונה גדולה על סוגי התקנות שמותקנות מכוח אותו סעיף מסמיך, סעיף 173.
אלי אלאלוף: אני מבקש לשאול שאלה טכנית.
אלי אלאלוף: ברגע שיש את כל התקנות המשרד מתרגם את זה לתוכנית עבודה ולפי זה מתכנן גם את הצרכים, את כוח האדם?
<סיגל מרד אברג'יל: בוודאי.
<סיגל מרד אברג'יל: האחד הוא תמונת מראה של השני.
אלי אלאלוף: מתי היה דיון אחרון על כוח האדם הנדרש כדי ליישם את החוקים או התקנות שאתם יצרתם?
<ורדה אדוארדס: היה דיון לפני יותר מ-5 שנים ואז גם אושרה תוספת של 35 תקנים במינהל הבטיחות.
אלי אלאלוף: מאז לא היה שום דבר?
<ורדה אדוארדס: הבעיה היא שחלק גדול מן התקנים האלה לא מומשו, כלומר בפועל לא הצלחנו להרחיב את הכוח כפי שדובר.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, אנחנו הולכים לחוקק דברים בחקיקה חדשה וזה "כלאם פאדי", כפי שאומרים החבר'ה.
<ורדה אדוארדס: לא, אנחנו מטילים חובות על המעביד, על בעל מקום העבודה, אבל הפיקוח עליו באמת לא מספק בתנאים הנוכחיים.
<סיגל מרד אברג'יל: צריך לזכור שיש כמה מעגלים.
<סיגל מרד אברג'יל: יש היום תחומים שבהם השטח משווע לכך שיהיו לו הוראות ויהיו לו תקנות שאומרות לו איך לנהוג.
<סיגל מרד אברג'יל: לא כולם עבריינים.
<סיגל מרד אברג'יל: יש אנשים שמפרים הוראות חוק וצריך לטפל בהם במלוא החומרה, זה בכלל לא נתון לוויכוח, אבל יש אנשים שמצפים לאותן תקנות והוראות חקיקה שיכוונו את הפעילות שלהם ויגידו להם איך נכון לעשות.
<סיגל מרד אברג'יל: בכל תקנות שמובאות לאישור המשרד צריך להגיד האם יש לו את כוח האדם הנדרש כדי לבצע את זה.
<סיגל מרד אברג'יל: זו אחת ההצהרות הבסיסיות כאשר מעבירים תקנות.
אלי אלאלוף: שמעת את התשובה של החברה שלך?
אלי אלאלוף: יש הערות כלליות?
<נירה לאמעי-רכלבסקי: כמה דגשים לעניין הקריאה של הפקודה הזאת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו הולכים לדון בהסמכה של השר או מפקחת העבודה הראשית לקביעת תקנות לשמירת בטיחות, בריאות וגיהות בעבודה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: זה בעצם מסגרת הדיון שלנו.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינה משפטית השאלות שעומדות כאן על הפרק הן הגבלת חופש העיסוק של אנשים לעומת ערך הבטיחות וחיי אדם.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אחרי הדיון שהיה כאן
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הבוקר אני חושבת שהדגש בוועדה הזאת צריך להיות הבריאות וחיי אדם, זו דעתי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אני יודעת שיש היסטוריה שלמה עם משרד המשפטים לגבי הגבלת חופש העיסוק, אבל באמת הערך של חיי אדם והבטיחות בעבודה עומד כאן מנגד.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: שאלה שנייה שמתעוררת, וצפה ביתר חוזקה לאור הדיון הקודם, היא השאלה על אותם תפקידים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו דנים בשלושה סוגי תפקידים: ביצוע עבודה, ביצוע תפקידי בדיקה ובקרה וביצוע תפקידים של מתן הכשרה מקצועית לאנשים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: סביב תפקיד הבדיקה והבקרה חשוב להדגיש, אנחנו לא יוצרים כאן סט של מפקחים שבאים מתוך השוק הפרטי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הפיקוח היה ונשאר – וחשוב להדגיש את זה נוכח הדיון הקודם – במשרד הכלכלה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו כן יוצרים כאן איזה רובד של תפקידים שיש להם אלמנט ציבורי, אלמנט שבא לייצג את אותו משרד ממשלתי כלפי השוק הפרטי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: כשאנחנו מדברים על תפקידי בדיקה ובקרה אנחנו מדברים על בודקים מוסמכים לקרינה מייננת, בודקים מוסמכים לניטור סביבתי של סביבת תעסוקה, בודקים מוסמכים של מעבדות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו צריכים בקריאת הצעת החוק – ואני אומרת בזהירות, למרות שדנו על זה – שוב לפקוח את העין ולראות שאנחנו לא מוותרים כאן על פן הפיקוח של המשרד.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הבנתי שעלה כאן
<נירה לאמעי-רכלבסקי: בדיון – לא הייתי בכולו – סיפור של מנהלי עבודה שמוכרים את התעודות שלהם.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לזה לא יעזור שום חוק.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לזה צריך מפקח שיבוא ויבדוק את הדברים האלה, ועל אחת כמה וכמה כשאנחנו נותנים פה איזושהי הארכת יד של המדינה לאנשים פרטיים שהולכים לעשות תפקידים של בדיקה ובקרה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: נקרא את הסעיפים ונראה שנתנו כאן לשר סמכות להסדיר את הדרישות מן האנשים האלה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו צריכים לוודא שאנחנו גם באמת שומרים על הצד של המדינה בנושא הזה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הדבר השלישי שיעלה הוא תקופת המעבר.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: ברגע שהחוק הזה ייכנס לתוקף למעשה כל ההוראות, ההנחיות והנהלים כלפי השטח, שנמצאים לא בתקנות אלא בנהלים, הנחיות וכדומה הופכים להיות באיזשהו מובן חסרי תוקף.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נשמור על התוקף שלהם לתקופה מסוימת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: התקופה שנקבעה כאן בהצעת החוק היא תקופה סבירה של שנתיים, עם אפשרות הארכה לעוד חצי שנה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: בתקופה הזאת המשרד צריך להביא בפני הוועדה את כל התקנות החדשות, כל אותם נהלים שהיום נמצאים באיזה סטטוס חקיקתי לא ברור – להעביר אותם לתקנות מוסדרות מכוח הפקודה הזאת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: שנתיים וחצי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הדברים כתובים, הדברים נמצאים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: יצטרכו פה שיתוף פעולה עם עוד משרדים.
אלי אלאלוף: אני לא יודע אם אהיה פה בעוד שנתיים וחצי.
אלי אלאלוף: תקצרו את התקופה.
<סיגל מרד אברג'יל: הבטחנו שלוועדה יהיה זמן לדון בכול ולהעביר את התקנות לפני שנהפוך אותם לעבריינים עם עבור התקופה לפי החוק.
אלי אלאלוף: מי יהיה עבריין, המשרד?
<סיגל מרד אברג'יל: אם הוא לא יעביר את התקנות אז הנהלים האלה יהיו חסרי מקור חוקתי.
<ורדה אדוארדס: ואז לא תהיה הסדרה לחלק מן הדברים.
אלי אלאלוף: בואו נתחיל בהקראה, בבקשה.
אלי אלאלוף: אתם מבינים שהיום כל ההחלטות יתקבלו פה אחד...
אלי אלאלוף: אז תעזרו לי לא לטעות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הצעת חוק לתיקון פקודת הבטיחות בעבודה (מס' ...), התשע"ו–2015
<סיגל מרד אברג'יל: "שר הכלכלה והתעשייה".
<סיגל מרד אברג'יל: זה כבר תוקן.
<ורדה אדוארדס: כבר החלפנו את הלוגו עוד פעם.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: סימנתי לעצמי שלאור הדיונים האחרונים אנחנו צריכים לדבר על "מי מטעמם".
<נירה לאמעי-רכלבסקי: זה בעצם מי שנותן את ההרשאה והוא לא השר או המפקחת הראשית.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: על זה אנחנו צריכים לדבר.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מדגישה שמחקנו את המילה "פיקוח".
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו לא חושבים שהאנשים האלה הם מפקחים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: יש מפקחים רק במשרד הכלכלה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אני עוצרת כאן רק להגיד שההגדרות רחבות למדי, וזה נעשה בכוונה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה היא שהפקודה עכשיו תתפוס כמה שיותר אלמנטים שקשורים למקום עבודה כדי שלא נאבד חלק מן ההגדרות וחלק מן הסיטואציות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הערתי שההגדרות כאן רחבות מאוד, מן הסיבה שאנחנו רוצים לתפוס כמה שיותר סיטואציות מאחר שמדובר בכל תחום אפשרי של עבודה או פעילות, תעשייה וכל מה שעולה על הדעת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן גם "מקום עבודה" הוגדר בצורה רחבה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: בעצם סיימנו לקרוא את סעיף 3 להצעה, סעיף ההגדרות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 4 הוא הסעיף העיקר שבא להחליף את הסעיף הקיים, סעיף 173 לפקודה, שהיום הוא באמת קצר ומאוד לא ממצה, ולהוסיף את סעיפים 173א רבתי עד 173ז רבתי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן אנחנו קובעים הגבלות על השר, שעליו להתייעץ עם שרים אחרים.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: בפסקה (3) אוסיף משהו, נוסף לנוסח משהו חדש.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הוספנו את המילים "אבק מזיק" לבקשת משרד הבריאות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: גם בפסקה (4) התווסף חלק לא מבוטל שקשור לשירות רפואי מוסמך.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אקרא לפרוטוקול.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: זה גם לפי בקשת משרד הבריאות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי רק משפט הבהרה ממשרד הבריאות לגבי "שירות רפואי מוסמך".
<מיכל גולדברג: רציתי לשאול אותך מאין ההגדרה הזאת.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: ההגדרה הזאת לקוחה מתקנות בטיחות בעבודה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: את רוצה להסביר בכמה מילים לגבי "שירות רפואי מוסמך" ולמה אתם דורשים את ההסכמה שלכם כאן?
<מיכל גולדברג: אני חושבת שמדוע – זה מובן מאליו.
<סיגל מרד אברג'יל: "שירות רפואי מוסמך" הוא בעצם השירות שבמסגרתו עובד או מועמד לעבודה עובר בדיקות התאמה לעבודה ביחס לחומר או ביחס לסיכון מסוים.
<סיגל מרד אברג'יל: השימוש בשירות הזה, כפי שאתם רואים בהגדרה, נעשה כמעט בכל סדרת התקנות מן הקבוצה הראשונה שהתייחסתי אליה.
אלי אלאלוף: מי נותן את השירות הזה?
<סיגל מרד אברג'יל: אותם גופים שהרגע ציינו.
<ורדה אדוארדס: בדרך כלל זה קופות-החולים, שמחויבות לזה על-פי חוק, אבל יש גם שירותים פרטיים שנותנים שירותים כאלה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה לרופאים תעסוקתיים?
<סיגל מרד אברג'יל: יש גם מרפאות פרטיות שמספקות את השירות אבל אותן מרפאות פרטיות טעונות הסמכה, בעצם עוברות הליך משותף של הסמכה על-ידי שר הבריאות ושר הכלכלה.
<ורדה אדוארדס: החלופה הראשונה כמעט לא בשימוש לעומת השנייה והשלישית, קופות-החולים ומוסדות פרטיים.
<מיכל גולדברג: את יכולה לחזור על הפסקה השלישית?
<מיכל גולדברג: זה לא מופיע בנוסח שלפנינו.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: זה שוּנה כי בתקנות זה מופיע "לתקנות אלה" וזה לא רלוונטי כאן.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו בעצם מדברים כאן על אותן תקנות שנוגעות לבריאות העובד, או נוגעות לקביעת שירות רפואי מוסמך.
<מיכל גולדברג: הכוונה לבית-חולים או מרפאה ולא לרופא ספציפי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: מוסד רפואי זה אף פעם לא רופא ספציפי.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: זה מוסד.
<סיגל מרד אברג'יל: זה קביעת השירות הרפואי המוסמך.
<סיגל מרד אברג'יל: מעבר לכך, יש תקנות שבהן למשל מוגדר קורא מוסמך ואז יש גם התייחסות לפונקציה עצמה במסגרת השירות שרשאית לעשות פעולה מסוימת.
<סיגל מרד אברג'יל: כאן כרגע אנחנו מדברים על השירות הרפואי המוסמך.
<שם טוב משה: אני ממשרד החקלאות.
<שם טוב משה: חסרות פה תקנות לגבי עבודה עם בעלי חיים.
<שם טוב משה: יש תקנות שצריכות להתקבל לגבי פעולה של עבודה עם בעלי חיים, וזה גם צריך להיות בהסכמת משרד החקלאות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: קיבלתי את החלטת הממשלה לגבי רציפות.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: באותה החלטה הממשלה פירטה בצורה מפורטת למדי איפה צריכות להיות התייעצויות.
אלי אלאלוף: אבל לא נורא, אם יש פה תוספת מה הבעיה?
אלי אלאלוף: תחזור על התוספת.
<שם טוב משה: יש עבודה עם בעלי חיים שמצריכה סוג עבודה עם תקנות מסוימות, עם הוראות בטיחות ספציפיות בנוגע לעבודה עם בעלי חיים.
<שם טוב משה: זה קשור גם למי שעובד עם בעלי חיים וגם לבעל החיים עצמו.
<ורדה אדוארדס: זה כרגע תיאורטי.
<ורדה אדוארדס: אין תקנות כאלה.
<ורדה אדוארדס: בתיאוריה יכולות להיות.
<שם טוב משה: קודם כול חסרות תקנות כאלה, כי יש הרבה תאונות עבודה בעבודה עם בעלי חיים.
אלי אלאלוף: אז מה עושים?
<שם טוב משה: צריך להוסיף לגבי התקנות האלה, ואם צריך תקנות כאלה – צריך לבנות אותן.
אלי אלאלוף: אם אני לא טועה, בחוק הווטרינריה שבו טיפלנו היה נושא כזה.
<שם טוב משה: יכול להיות, אבל ברור שיש קורלציה בין בטיחות לבין חוק הווטרינריה.
<סיגל מרד אברג'יל: מאחר ולא באתם אתנו בדברים, תחדד לי.
אלי אלאלוף: תערכו בדיקה בין הישיבות, לא עכשיו.
אלי אלאלוף: תערכו בדיקה לפני שתוסיפו.
אלי אלאלוף: אם יש השלכות נוספות – זה לא רק מילה, זה לא רק מושג, אם זה דורש היערכות אחרת אז תשאירו את הנוסח כפי שהוא.
<סיגל מרד אברג'יל: אני מקווה שהיום נסיים את החקיקה.
<שם טוב משה: צריך רק להוסיף פסקה, שיש עוד סוג של תקנות.
<סיגל מרד אברג'יל: אתה מדבר גם על מטפל בכלבים?
<שם טוב משה: לא על כלבים.
<שם טוב משה: בעבודה מול פרות, בעבודה בלול.
<סיגל מרד אברג'יל: אולי צריך להגדיר את זה "בענף חקלאי, בעבודה עם בעלי חיים".
אלי אלאלוף: נוסיף את ההערה הזאת.
אלי אלאלוף: תתייחסו להערה ותבדקו את זה לפני הישיבה הבאה.
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שנסיים היום את הצעת החוק הזאת.
<דינקנש תקלה: אני מן המשרד לביטחון פנים.
<דינקנש תקלה: בהמשך למה שהוא אמר, אולי כדאי לציין, בוועדת השרים לענייני חקיקה נתקבלה החלטה לפיה אמורה להיות התייעצות עם המשרד לביטחון פנים בכל הקשור לגופי משטרה.