GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב דור: ארבע הבחינות הן ממלכתיות, הן בעצם כמו בגרויות בתיכונים, זאת אומרת הבחינה היא לא על מקצוע אחד, הבחינה היא לפעמים על אשכול של ששה-שבעה מקצועות שנפרסים על שנתיים ושלוש.
<יעקב דור: זאת אומרת הסטודנט יכול ללמוד כל הסמסטר, לעבור את הסמסטר במכללה, סמסטר ב', לעבור את כל מועדי א' ו-ב', לקבל ציון מגן ואז הוא ניגש בקיץ לבחינה ממלכתית.
<יעקב דור: זה אומר שהבחינה בקיץ היא לא על מקצוע אחד, היא על מקצוע שנפרס לפעמים על מספר שנים.
<יעקב דור: אז הוא בעצם כל פעם מחדש נבחן ונבחן וזה לא נגמר.
<יעקב דור: ואם חסר לו מקצוע אחד, אם הוא עבר - - -
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שהנושא של מועד ב' יסודר.
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה.
<יעקב דור: בהסכם חתמנו עליו, הוא לא סודר לפני שלוש שנים.
<עידו חגי: אלי, ברוח כנס שדרות, שפורצים פרקטיקה כבר נאמר במועצת ההנדסאים לבצע מועד ב'.
אלי אלאלוף: מה זה מועצת ההנדסאים?
<יעקב דור: בחוק ההנדסה לפני שלוש שנים.
<עידו חגי: בחוק ההנדסה יש מועצת הנדסאים.
אלי אלאלוף: מי עומד בראש?
<עידו חגי: יובל רכלבסקי.
<דני כפרי: מה שאני רוצה להגיד, וזה בשורה התחתונה - - -
<עידו חגי: החליטו כבר, אבל כפי שנאמר פה על ידי החברה מהתאחדות הסטודנטים, זה שמחליטים החלטות, כולל השר, כולל המנכ"ל, כולל מועצת ההנדסאים, מה"ט לא מסוגלים לבצע.
אלי אלאלוף: הבשורות שאמורות לבוא, שאני בינתיים לא מרוצה, אני מודיע לכם, אבל יש מוסדות ומה"ט יקבל הנחיה דרך המוסדות, הוא לא יעשה?
<ליאת הלבץ: הוא מקבל המון הנחיות.
<עידו חגי: אנחנו מקווים שכן.
אלי אלאלוף: אם ביום שני אנחנו מקבלים הודעה שיש תקציב למועד ב', שימו לב שנתפסתי לזה, כי זו אחת הפשרות שהציעו באוצר, ואז אומרים לנו שיש תקציב, לדעתך כמה זמן זה עובר לביצוע?
<שולי אייל: המון.
אלי אלאלוף: ומה אנחנו עושים כדי לשפר את ההמון הזה?
<שולי אייל: קודם כל אני אגיד לכם מה עמדתי בנושא.
<שולי אייל: שמעו את פורום המכללות שאמרה את זה, יחד עם מה"ט, מה עמדתי בנושא.
<שולי אייל: קודם כל כשאני באתי למה"ט ושאלתי למה אין מועדי ב', כולם התכווצו, 'אין לנו יכולות, לא אנשים ולא כסף לעשות את זה'.
<שולי אייל: אמרתי להם: אותי זה לא מעניין, תגידו לי כמה אתם מסוגלים לעשות בחינות, כמות הבחינות שתהיה, תחלקו אותה לשתיים, מחציתם מועד א', מחציתם מועד ב', גם אם המשמעות שלא יהיו ארבע בחינות חיצוניות, שיהיו מצדי שתי בחינות חיצוניות, אבל ההגינות הבסיסית מול הסטודנטים ומול המכללות מחייבת שיהיה מועד ב'.
<שולי אייל: הם שמעו את עמדתי בנושא הזה.
<שולי אייל: אבל כדי שזה יעבור אני צריך גם את ההסכמה של הוועדה הפדגוגית של מועצת ההנדסאים ואת המועצה עצמה.
<שולי אייל: זאת תהיה עמדתי לקראת הוועדה הקרובה במועצת ההנדסאים.
<שולי אייל: ללא שום קשר, הגוף היחידי פחות או יותר שהיה מוכשר עד היום לבדוק בחינות בישראל, שזה מט"ח, הודיע לנו שזה לא עניין כלכלי, הם לא רוצים להמשיך לעבוד איתנו, כי הם טוענים שבעוד במערכת החינוך הם אחראים על כל התהליך, מתכניות הלימודים דרך הבחינות ודרך הכול, אצלי הם היו אחראים רק על הפרק של הבחינות.
<שולי אייל: זו גם נישה קטנה אצלי, זה 5-6 מיליון לעומת 120 מיליון בערך.
<קריאה: צריך להיזהר על האחראים על תכנית
<שולי אייל: זה מה שהם הגדירו לי.
<שולי אייל: - - - שאני פחות מכיר ולכן אין פה איזה יועץ ארגוני, עשו איזה תהליך, הגיעו למסקנה שהם צריכים להתמקד בדבר אחד, פחות להתמקד בדבר השני שהם חושבים - - - גם 17,000 שקל לבחינה כנראה זה לא מספיק, אבל הם אמרו שזו לא בעיה כלכלית, שאלתי אותם עוד פעם, כי הם סוג של ספק יחיד, אנחנו שם באירוע, יכול להיות שהאירוע הזה יעשה טוב למכללות, שהם יקבלו יותר חופש אקדמי.
<שולי אייל: אם ההחלטות היו עכשיו שלי, כמו עד לפני שלוש שנים, לפני שהייתה מועצת ההנדסאים, היה להם עכשיו שתי בחינות עם מועדי ב'.
<שולי אייל: אני אומר לך פה ביושר, אמרתי את זה גם לאנשים שלא אהבו את זה, שלא אהבו את עמדתי ו - - -
<יוכבד פנחסי אדיב: אני רוצה לדייק, המועצה צריכה להמליץ לשר.
<יוכבד פנחסי אדיב: המועצה לא קובעת, אלא היא ממליצה לשר.
<שולי אייל: נכון, המועצה ממליצה לשר, אבל מתי השר החדש שלנו יקבל את המועצה לפגישה בנושא הזה?
<שולי אייל: לא נראה לי שזה יקרה בקרוב, אבל זאת עמדתי בנושא.
<דני כפרי: אני חייב להגיד משהו בשורה התחתונה, המכללות דורשות כסף, מה"ט דורש אחוזי דפלום גבוהים.
<דני כפרי: תקלו בהכשרה של ההנדסאים ותקבלו את שניהם.
<שולי אייל: אין לך ויכוח איתי.
<דני כפרי: כרגע ההכשרה היא בלתי אפשרית.
<עידו חגי: אגב, צריך פה להבהיר, אנחנו כמכללות לא מבקשים להוריד את הרמה, אנחנו רוצים שיהיה רצף למידה הוגן, שהסטודנט יוכל לבטא ולממש את הידע שלו.
<עידו חגי: שלא יתפרש פה שאנחנו מורידים את הרמה.
<עידו חגי: היום המסלול של אחת לשנה לעשות בחינה עם מועד ב', לסטודנט אין את ההזדמנות, הוא צריך ללמוד את ה - - -
<שולי אייל: זה שלוש בחינות בשנה על אותו נושא.
<שולי אייל: כלומר אתה יכול לגשת - - -
<עידו חגי: לא בכולם.
<עידו חגי: לא בכל המקצועות.
<קריאה: זה לא בכל המקצועות.
<שולי אייל: אין לך ויכוח איתי, אני רק אומר, בואו נעמיד דברים על דיוקם.
<שולי אייל: אני חושב שזה לא נקרא מועד ב', מה שחשבו שזה כן נקרא מועד ב' ואני חושב שצריך לעשות שינוי ואתם יודעים את עמדתי בנושא, אבל בואו נעמיד דברים על דיוקם, ברוב המקצועות יש שלוש בחינות בשנה.
אלי אלאלוף: סליחה על הבורות האישית שלי, ומיד אני מעביר את רשות הדיבור למיכל, כי היא תמיד מתכוננת לישיבות, אז בוודאי יש לה הרבה מה לומר, אתה אחראי על נושא מה"ט?
אלי אלאלוף: אתה ממונה על מה"ט?
אלי אלאלוף: מה"ט זה ת"פ שלך?
מיכל בירן: דבר ראשון אני כן מבקשת בעליל לקיים דיון נוסף בכנסת, אני חושבת שהנושא הזה נורא נורא חשוב וחבל שחברי הכנסת לא כאן והדיונים בכנסת זה דרך לרתום עוד חברי כנסת למאבק הזה.
מיכל בירן: זה דבר ראשון.
מיכל בירן: דבר שני, אני אומרת כאן בפורום הזה, אמרתי גם למי שדיבר איתי קודם, אני חושבת שהמכללות הטכנולוגיות זה כמעט יעד ראשון במעלה של מדינת ישראל.
מיכל בירן: כל הקשקושים על הון אנושי ועל צמצום פערים, גם בחברה וגם באמת מדינה שהיא ענייה במשאבי טבע וההון האנושי זה הדבר היחיד שיש לה, זה לא הגיוני מה שקורה עם ההכשרה הטכנולוגית בישראל.
מיכל בירן: אני גם שומעת את התעשייה מתחננת לאנשים ובסוף זה לא נשאר ללא מענה.
מיכל בירן: אם אין פה מספיק הון אנושי, או לוקחים את המפעל למקום אחר או שעומדים - - - קשה להביא אנשים ממקום אחר, להביא רומנים להיות הנדסאים פה, אני מניחה, פשוט יעבירו את העבודה למקומות אחרים שיש בהם את ההון הזה.
מיכל בירן: זה דבר שבעיניי אסור לתת לו לקרות.
<יוכבד פנחסי אדיב: זה כבר קורה היום.
מיכל בירן: שוב, אני בטוחה, זה לא בוואקום.
מיכל בירן: אפשר לחכות שנה, שנתיים, לראות אם המערכת נותנת מענה, אבל אם רואים שהמערכת לא נותנת מענה אנשים עושים את ההחלטות הכלכליות שלהם ופשוט לוקחים את המפעל למקום אחר.
מיכל בירן: האפליה שבין מה שקוראים האקדמיה הרגילה למכללות הטכנולוגיות היא לא סבירה.
מיכל בירן: הייתי לפני חודשיים, בפגרה, באוסטריה, נסעתי ללמוד על מערך ההכשרה המקצועית שלהם, שרובו כן נמצא יותר בגיל התיכון.
מיכל בירן: את החלק הזה של ההכשרה המקצועית שלהם לא הייתי לוקחת, אבל את הרצינות שרואים ואפילו בשרברב שלומדים - - -
<שולי אייל: אין קורס שרברבות שפעיל כרגע במדינת ישראל.
מיכל בירן: אני אומרת, גם זה, זה מראה משהו.
מיכל בירן: בסדר, כשהיו בניינים של שני קומות אז יכול להיות שאפשר היה ללכת עם שרברב אחר והוא היה מלמד אותך מה לעשות.
מיכל בירן: היום, בעולם שבו יש בניינים של 15 ו-14 קומות ברור שגם - - -
<שולי אייל: חצי מהבתים החדשים דולפים בגלל זה.
מיכל בירן: זה ברור שחשמלאות, שרברבות, כל המקצועות האלה, כשהמערכות נהיות יותר ממוחשבות, יותר מורכבות ויותר גדולות, צריכים הכשרה אחרת.
מיכל בירן: אני חושבת שהמכללות הטכנולוגיות, במקום שבו כבר יש את הידע, יש את המקצועיות, מה שצריך זה לטפח אותו, להשוות את התקציבים.
מיכל בירן: אני מחויבת לעניין, אני מציעה גם שמי שירצה אפשר יהיה לקיים פגישת התייעצות בלתי פורמלית ולחשוב איך אולי אפילו נפתח שדולה בעניין בשביל לקדם את זה בכנסת.
<יעקב דור: הייתה שדולה.
מיכל בירן: בכנסת הקודמת?
<יעקב דור: עם חבר הכנסת הרצוג.
מיכל בירן: אז אני אומרת שאני מוכנה לקחת את זה על עצמי בכנסת הזאת.
מיכל בירן: נראה לי שהוא קצת עסוק, אבל אני בטוחה שהוא יתגייס ויבוא מתי שנבקש ממנו לעזור.
מיכל בירן: אני כן גם מפצירה בך, אלי, לעשות המשך של הדיון הזה גם בכנסת, כדי שכל חברי הוועדה יוכלו להיות חלק מזה.
<שלומציון: אני נציגת חיילים משוחררים במשרד הביטחון, חשוב לי שייאמר פה, כי - - -
אלי אלאלוף: קודם כל מותר לחזור - - -
<שלומציון: אז לפחות שייאמר שאנחנו מתחילים שנה שלישית של מתן תקציב ישירות למכללות הטכנולוגיות עבור חיילים משוחררים שלומדים, תקציב של כמעט 40 מיליון שקל בשנה וגם פרסום מסיבי שאנחנו עושים בעיתונות, באתרים, באינטרנט וברדיו, כדי לעודד חיילים משוחררים ללכת ללמוד במכללות הטכנולוגיות מקצועות - - - חשוב שזה ייאמר.
<יעקב דור: במכללות חיילים משוחררים עד חמש שנים מקבלים 90% מימון של שכר הלימוד.
<יעקב דור: זה לא קשור לתקצוב, משרד הביטחון מממן להם את החלק של שכר הלימוד, למי שהוא חייל משוחרר או בוגר השירות הלאומי.
<שלומציון: צריך לעודד אותם להגיע - - -
<יעקב דור: אין שום ספק.
אלי אלאלוף: יש לי שאלה טכנית.
אלי אלאלוף: אם אומרים לי באוצר ישחררו כך וכך כסף למטרה כזאת, למי הוא משחרר?
אלי אלאלוף: איפה זה הולך?
<קריאה: למה"ט.
אלי אלאלוף: ואז מה"ט משקלל, בודק מי מגיע לו איקס לעומת וואי?
<שולי אייל: לא, יש - - -
<עידו חגי: אם יש תוספת הוא מחלק את זה למכללות ביחס - - -
<שולי אייל: אחת הסיבות לדעתי להסתבכות בתשלומים המורכבים היא שהכסף מחולק לכל כך הרבה תקנות.
<שולי אייל: אתה משלם על פר סטודנט, פר פרויקט, פר ציון, פר זה.
אלי אלאלוף: זה אומר מה?
<שולי אייל: זה אומר שהמכללה צריכה לעבוד מולי על כל דבר בנפרד, על כמה סטודנטים יש לה, על כמה הצטיידות, על כמה פרויקטים ניגשו/לא ניגשו.
<יעקב דור: ואם אני לא אעלה אחוז דפלום, הוא ייקח לי את זה חזרה בסוף השנה.
<שולי אייל: ואז על פי אחוז הדפלום לנכות לו מה - - -
<עידו חגי: אלי, ברשותך, יש ניסיון של פעמיים העברת תקציבי חירום, אנחנו נשמח שהם יהיו בבסיס התקציב, על פי קריטריונים של מספרי סטודנטים.
<עידו חגי: אנחנו בכנס שדרות, אז היה גם חלק מהתקציב למכללות באזורי עדיפות לאומית על פי החלטת ממשלה.
<עידו חגי: זה התקבל, עד 31 בדצמבר קיבלנו את זה במכללות כתקציב חירום והמכללות הפעילו אותו על פי החלטתן לקדם את המרצים, לקדם תכניות לימודים, פרויקטים - - - מה שחשוב, שהכסף הזה יהיה בבסיס התקציב.
<עידו חגי: אנחנו בעבר קיבלנו תקציבי חירום חד פעמיים ולא יכולנו - - -
<קריאה: תקציב חירום זה חד פעמי.
<עידו חגי: אז אנחנו שהתקציב עכשיו יהיה בבסיס התקציב, כי למשל למרצים אנחנו לא יכולים לתת כי אנחנו לא יכולים בבסיס המשכורת לעשות הסכם רב שנתי כשאנחנו מקבלים כסף חד פעמי.
מיכל בירן: אתה רוצה את העילית של התחום שיבואו ללמד.
<עידו חגי: ברגע שזה בבסיס התקציב, אלי, זה יקדם אותנו כבר לקראת הרפורמה.
אלי אלאלוף: טוב, אני ממש מתנצל, תענוג לשבת איתכם, אבל - - -
<יוכבד פנחסי אדיב: אלי, אני רק רוצה, לפני שאתה סוגר את הדיון, אנחנו חייבים לשים על השולחן עוד נושא אחד של אפליה.
<יוכבד פנחסי אדיב: דיברנו על תקציבים, דיברנו פר סטודנטים, אבל אנחנו לא יכולים להתעלם מהעולם של הארנונה.
אלי אלאלוף: זה גם בטיפול, אבל זה באוצר, אומרים לי ללכת דרך משרד הפנים.
<יוכבד פנחסי אדיב: לא, אבל משרד האוצר אומר, 'משרד הפנים לא אמר לי'.
<דב תמיר: היינו אצל מנכ"לית משרד הפנים, אפילו ראש העיר של באר שבע מסכים, אנחנו במקרה שמענו, אמרו 'כן, אין לי בעיה, אבל שהאוצר ישלם'.
אלי אלאלוף: אמרתי לכם, אם הייתי צריך למדוד את מספר הפגישות שיש לי בנושא שלכם אז איחלתם לי הרבה זמן.
<יעקב דור: האם הוועדה יכולה להוביל חקיקה בנושא הזה?
<יעקב דור: אנחנו כבר שלוש שנים באותו מעגל וזה לא יוצא.
אלי אלאלוף: אני אחרי הניסיון הזה בחוק ההסדרים, מיכל לא אוהבת את זה, אבל אמרתי, שכנענו את מערכת האוצר - - -
מיכל בירן: ואחרי שנתת לי ל - - - אותך עוד חצי שעה זה היה נורא מתיש.
מיכל בירן: אז ההערכה שלי אליך, לשבת בכל חוק המזון ולהיות מרוכז כל הזמן ולא לעשות שבעה דברים במקביל, אני מסירה את הכובע.
אלי אלאלוף: זה עניין של גיל.
אלי אלאלוף: אני אומר שבאמת הנושא של הדיון, אני פתחתי בזה שלאור המצב שאני מרגיש, ואני קושר את זה בחינוך הטכנולוגי בכלל, יש לנו את ההסכמה של שר האוצר, וקיבל את זה גם המנכ"ל כמשימה, להכין את עצמנו לחוק ההסדרים הבא, דהיינו בסביבות מאי-יוני, כדי לבדוק את כל הנושא של החינוך הטכנולוגי ובמיוחד המכללות.
אלי אלאלוף: אז זה ברור, כמו שאמרת, זה יבוא לדיון, יותר מדיון אחד, בוועדה.
<עידו חגי: השכלה טכנולוגית.
אלי אלאלוף: טרמינולוגיה אני לא מבין.
אלי אלאלוף: אנחנו נכין צוות מוביל, כי יש פה גם עניין של חקיקה.
אלי אלאלוף: כבר אתמול הייתה לי פגישה בנושא עם הלשכה המשפטית של הוועדה ונתחיל להכין את הנייר לחקיקה הזאת.
אלי אלאלוף: ברור שזו חקיקה שאמורה לקבל תמיכה ממשרד המשפטים והמשרדים הרלוונטיים וכמובן האוצר, שהוא לא פחות רלוונטי, ובתרגיל לא מוצלח מבחינתי הסכמתי שהם לא יבואו היום לפגישה ואני רואה כמה זה היה חשוב שהיו.
אלי אלאלוף: אנחנו נקים צוות מוביל שיטפל בזה מיידית, אנחנו ננסה ונקבל, אני בטוח, מהכנסת גם מישהו שירכז את הנושא כיועצת הוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו נעבוד איתכם, אנחנו נבקש מכם נציג או שניים כדי שיהיו בצוות הזה.
אלי אלאלוף: אני אשב עם רכלבסקי, הוא חבר טוב משנים רבות, ולו מהמכללה, אנחנו נשב גם איתו ונעשה סיבוב.
אלי אלאלוף: אני אלך לראות את בתי הספר שעברו ממשרד למשרד.
אלי אלאלוף: יש לי רק בקשה, תעשו מה שאתם רוצים, תזמו מה שאתם רוצים, רק תדווחו לנו כדי שנקבל תמונה כמה שיותר.
אלי אלאלוף: לא שחס וחלילה אני אומר תפסיקו, לא, ההיפך, תמשיכו ליזום, לשנות, לייצר לובי כזה או אחר, אבל רק תעדכנו אותנו, כי זה באמת נושא שלקחתי על עצמי.
אלי אלאלוף: אני שמח שיש עוד חברי כנסת שמוכנים להצטרף ליוזמות כאלה ואחרות, כדי שהמערכת הזאת לא תחכה עד למהפכה, כדי - - - אנחנו כתבנו לאוצר, אז שלוש התקופות, המיידי, הביניים וההצעה האולטימטיבית.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות שיש פה הרבה הזנחה, שלא חלילה יתפרש כעניין אישי, דווקא בוועדה שלי אני לא רוצה לראות התקפות אישיות על עובד זה או אחר, אנחנו רוצים לתקן מצב ובאמת אני מרגיש היום, אני לא יודע למה, זו הרגשה אישית, שיש נכונות באוצר ברמות הגבוהות ביותר לעשות שינוי מהותי.
אלי אלאלוף: זה לא מספק, אני רק אומר שיש פה אווירה לשינויים, יש תמיכה פוליטית גדולה מאוד.
אלי אלאלוף: אם היינו עם שר בפול טיים בנושא הזה היה יותר קל, נעשו שיקולים שלא מאפשרים להיות במהירות שהיינו רוצים להיות, אבל הנושא הזה לא יירד מסדר היום של הוועדה.
אלי אלאלוף: יש לנו את הזכות, וגם דיברתי על זה עם ועדת החינוך, עם חבר הכנסת מרגי, בנושאים החשובים האלה, בנקודות החשובות, נעשה אפילו דיונים משותפים לשתי הוועדות כדי לקדם את זה.
אלי אלאלוף: אז אני שוב מודה לכם ואני מודה לכנס שדרות שמצא לנכון להזמין אותנו.
אלי אלאלוף: בחירת הנושא הייתה שלנו.
אלי אלאלוף: אני שמח שדנו בנושא הזה, אבל אני אהיה שמח יותר כשנהיה עם בשורות מעשיות.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים להתחיל את הישיבה בנוכחות חברי הכנסת שולי מועלם, ג'מאל זחאלקה ועפר שלח.
אלי אלאלוף: חג שמח היום.
אלי אלאלוף: היום אנחנו ב-7 בדצמבר 2015, כ"ה בכסלו התשע"ו, השעה 11:12.
אלי אלאלוף: הוא נובע מכך שהיה לנו דיון קודם מאוד-מאוד חשוב, לא הכי קל, כאשר דנו בנושא כוח האדם, הפסיכולוגים במגזר הערבי.
אלי אלאלוף: אני מבקש שכאשר היושב-ראש מדבר אף אחד אחר לא יתחרה אתי.
אלי אלאלוף: היה לנו דיון קשה על תחום קשה ומוזנח, הפסיכולוגים והעובדים הסוציאליים הקליניים במגזר הערבי, תחום שלא טופל מספיק ואני מקווה שבוועדה נוכל לעשות מה שלא נעשה לפני כן.
אלי אלאלוף: אנחנו באים היום לדיון – מי לא יודע מה זה שירות לאומי או שירות אזרחי?
אלי אלאלוף: כולם יודעים, כולם מבינים.
אלי אלאלוף: מי לא נהנה?
אלי אלאלוף: מי לא ראה את זה?
אלי אלאלוף: מוזר שזו הפעם השלישית שמנסים להעביר את הצעת החוק.
אלי אלאלוף: הפעם התחייבתי בפני כולם, וגם בפני החברים שלי, שגם בעבר הייתי מעורב איתם בתחום הזה, שנסיים את העבודה על הצעת החוק בזמן הכי קרוב, אז ניתן את הזמן לדיונים.
אלי אלאלוף: היום יהיה רק דיון פתיחה לכל מי שמוצא לנכון לפתוח ולהגיד דברים כלליים.
אלי אלאלוף: לפי הייעוץ המשפטי שלי, אומרים לי שאין סיכוי שנתחיל היום בקריאת הצעת החוק.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה להתחיל.
<נעה בן שבת: אפשר להתחיל בקריאה אבל אולי אדוני ירצה לתת הזדמנות קודם לשמוע את ההערות הכלליות.
אלי אלאלוף: היות ויש לנו קצת פחות משעה אז, ברשותכם, אתן לשר-שלום ג'רבי, המנכ"ל של השירות הזה, לפתוח ולומר כמה דברים ואחר-כך חברי הכנסת יוכלו לדבר.
<שר-שלום ג'רבי: אני מנכ"ל רשות השירות הלאומי אזרחי.
<שר-שלום ג'רבי: צהרים טובים, חג שמח.
<שר-שלום ג'רבי: קודם כול, תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, על המעורבות שלך בשירות הלאומי אזרחי בכלל, עוד לפני היבחרך להיות חבר כנסת אלא הרבה לפני, עוד בתפקידך הקודם כיושב-ראש קרן רש"י, על כל העזרה וההתייעצות והפעילות.
<שר-שלום ג'רבי: על כך אני מודה לך בשמי ובשם כל המשרתים בעבר ובהווה, וגם על כך שהזדרזת והבאת לדיון את הצעת החוק.
<שר-שלום ג'רבי: ביום חמישי קיבלנו את סדר היום בשעה 12:00 ובשעה 14:00 היושב-ראש החליט לזמן אותנו.
<שר-שלום ג'רבי: זה רק מראה את החשיבות שאתה מייחס לנושא, ואני מודה לך על כך.
<שר-שלום ג'רבי: קודם כול, אני מתנצל בשמו של שר החקלאות, הממונה על השירות הלאומי אזרחי, חבר הכנסת אורי אריאל שלא הגיע מכיוון שהוא חש לא בטוב.
<שר-שלום ג'רבי: מכאן אנחנו מאחלים לו רפואה שלמה.
<שר-שלום ג'רבי: אבל כמובן השר דוחף מאוד את הצעת החוק ורוצה לקדם אותה.
<שר-שלום ג'רבי: כפי שהיושב-ראש אמר, השירות הלאומי קיים 40 שנים, אבל מעולם לא נחקק חוק.
<שר-שלום ג'רבי: אתן לכם קצת נתונים.
<שר-שלום ג'רבי: כיום משרתים כ-17,500 אנשים, מתוכם 1,350 חרדים, 4,500 מן המגזר הלא יהודי, 1,329 בעלי צרכים מיוחדים והשאר הם בנות דתיות וכל בעלי הפטורים.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא יודעים לפלח כמה מהם דתיים וכמה מהם לא דתיים מכיוון שאדם שמקבל פטור, אנחנו לא שואלים אותו מה סיבת הפטור אלא מעצם זה שהוא קיבל פטור הוא מוזמן להיות שותף בנטל, או בכבוד הזה לשרת את החברה ואת המדינה.
<שר-שלום ג'רבי: צריך לציין שהצעת החוק בעיקרה באה להסדיר את השירות הלאומי ולא את השירות לאומי אזרחי, את המגזר החרדי, למרות שיש סוגיות שחופפות, כמו נושא הפיקוח ומעמד הגופים המפעילים וכדומה, אבל כאן אנחנו דנים בנושא השירות הלאומי בכלל המגזרים מלבד המגזר החרדי.
<שר-שלום ג'רבי: היום, כפי שאמרתי, אין חוק בשירות הלאומי אלא אנחנו פועלים מכוח תקנות של הביטוח הלאומי, תקנות "בנות השירות הלאומי, 2002", כך זה נקרא.
<שר-שלום ג'רבי: מדברים על החוק כבר 15 שנים.
<שר-שלום ג'רבי: הקריאה הראשונה היתה בסוף מושב הקיץ וכעת אנחנו מגיעים להכנה לקריאה השנייה והשלישית.
<שר-שלום ג'רבי: צריך לציין שאני בתפקיד כבר 5-6 שנים וכל שר שבא רצה לקדם אבל משום מה זה נתקע.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו שמחים מאוד ומודים לך, אדוני היושב-ראש, שאתה לקחת את זה, ביחד עם השר, כדי לקדם את העניין.
<שר-שלום ג'רבי: הצעת החוק מסדירה את הכללים להפעלת כל הגורמים הפועלים במסגרת השירות לאומי אזרחי והמועצה הציבורית.
<שר-שלום ג'רבי: יש לנו מועצה ציבורית, וגם כאן צריך להגיד תודה רבה למועצה הציבורית הזמנית שהיתה בראשותו של האלוף דוד עברי ביחד עם אנשים מאוד-מאוד מכובדים שקידמו.
<שר-שלום ג'רבי: הם התפטרו לפני כחצי שנה.
<שר-שלום ג'רבי: הצעת החוק מסדירה את עקרונות הפעלת השירות, את תוואי השירות, את הקמת הרשות ותפקידיה, סמכויות הפיקוח, הכרה בגופים המוכרים ותפקידם, הפעלת המשרתים בחירום, אישור הגופים המפעילים ותפקידם.
<שר-שלום ג'רבי: אני רואה בזה את הפרויקט הלאומי של מדינת ישראל.
<שר-שלום ג'רבי: בתוך הרשות הזאת, או בקרב 18,000 המשרתים יש מהפסיפס של החברה הישראלית.
<שר-שלום ג'רבי: אני חושב שזה המקום היחיד שיש בו מכלל הגוונים, הצבעים והמינים, אם זה דתיים ושאינם דתיים וחילוניים, יהודים וערבים, נוער בסיכון, בעלי צרכים מיוחדים, כולם, והמספרים באמת גדלו וגדלים באלפים, לא בעשרות ולא במאות אלא בכל שנה אנחנו גדלים באלפים.
<שר-שלום ג'רבי: נמצאים כאן נציגי הגופים המוכרים שעושים את עבודתם נאמנה, גם נציגי משרדי הממשלה ועמותות שפועלות בתחום השירות הלאומי אזרחי.
<שר-שלום ג'רבי: נמצאים כאן נציגי גופי מעטפת שתומכים ועוזרים בשירות הלאומי.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא רוצה להלאות בדברים אבל שוב, אני באמת רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, ולשר שלנו, שאתם מקדמים את הצעת החוק ועושים סדר בשירות הלאומי אזרחי.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת, בבקשה עפר שלח.
עפר שלח: תודה, אדוני היושב-ראש.
עפר שלח: אינני חבר בוועדה הזאת באופן רגיל אבל הצעת החוק הזאת היא הזדמנות בעיניי לעשות סדר בסוגיה שאי אפשר לשפוט אותה לבדה.
עפר שלח: שר-שלום ג'רבי ואני מכירים לא מהיום ואני חושב שהוא עושה את מלאכתו הרבה יותר מאשר נאמנה, אבל סוגיית השירות הלאומי כאשר קושרים אותה לסוגיית השירות בכלל אנחנו מקבלים כמעט את תמציתו של האבסורד הישראלי, והצמיחה ששר-שלום ג'רבי מציין כאן במספר המשרתים בשירות הלאומי היא לאו דווקא צמיחה מבורכת.
עפר שלח: אני רוצה, ברשותך, בשתי דקות להתוות את העקרונות שצריכים להיות בעיניי ושאני מקווה שבתהליך החקיקה – ואשתדל להיות פה כמה שיותר – יבואו לידי ביטוי, על התנאים שבהם המדינה רשאית להוציא מישהו מביתו בכפייה, ובנגזרת לזה כמובן התנאים שבהם אדם פטור משירות, שהרי השירות הזה מיועד לפטורים משירות.
עפר שלח: התנאי הראשון בעיניי הוא שהמדינה יכולה לגייס אדם לשירותה אך ורק לצרכים שהם ביטחוניים.
עפר שלח: הצרכים שהם ביטחוניים לא אומרים רק צבא.
עפר שלח: כשאנחנו מסתכלים היום על תמונת הביטחון ועל האיומים שחלים על מדינת ישראל, יש הרבה מאוד איומים שהמענה להם הוא בחלקו בגופים אזרחיים, כמו משטרה וכיבוי אש וחילוץ והצלה וכן הלאה.
עפר שלח: אבל בכל משימה אחרת, בין אם זה משיירים של אתוס של בן גוריון ובין אם זה כדי ליצור מסגרות שאנשים נוח להם יותר לשרת בהן – בואו נגיד פה את האמת, שר-שלום ג'רבי, כמה מה-18,000 עוסקים בתחום החינוך?
<שר-שלום ג'רבי: יש קרוב ל-4,000 תקנים של משרד החינוך.
<דוד פלבר: בערך 5,000 במערכת.
עפר שלח: זאת אומרת, כמעט שליש עוסקים בתחום החינוך.
עפר שלח: הוא תחום חשוב מאוד בחיינו, אני האחרון שיזלזל בו, אבל אי אפשר לייחס לו שום משמעות ביטחונית.
אלי אלאלוף: להכשיר אנשים, לתת להם חינוך טוב, זה לא ביטחוני?
עפר שלח: זה מאוד-מאוד חשוב בישראליות.
עפר שלח: זו הגדרה מאוד-מאוד נרחבת.
עפר שלח: אנחנו יכולים להיכנס לוויכוח.
עפר שלח: אגב, יש לזה כמובן גם משמעויות סוציאליות לגבי עובדים שיש להם תחליפים זולים שממומנים על-ידי המדינה, אבל אני לא רוצה להיכנס לכל הסיפור הזה כאן.
עפר שלח: נוצרה פה בעצם דלת שדרכה יכולים ציבורים – אני לא רוצה להגיד להתחמק משירות – לייצר שירות שהוא היום אלטרנטיבי בתנאים שהם לא אלטרנטיביים, ולמטרות שהן בעיניי לא אלטרנטיביות.
עפר שלח: לכן אני חושב שבתהליך החקיקה של החוק הזה, אם נגזר עלינו שייחקק – הייתי מעדיף שלא ייחקק.
עפר שלח: הגשתי הצעת חוק לשירות אזרחי ביטחוני שהוא חליפי לשירות הצבאי.
עפר שלח: אגב, הגיע הזמן שהממשלה גם תקבע את גודלו של צה"ל פעם אחת ולתמיד.
עפר שלח: זה נובע מתפיסת עולם ביטחונית שלמה.
עפר שלח: אבל במסגרת זו אני חושב שהמטרה צריכה להיות לצמצם ולמקד ככל האפשר את התחומים שבהם עוסק השירות הלאומי ולמקד אותם בתחומים שנוגעים בצורה כזו או אחרת לביטחון המדינה, ולהפוך גם את צורת השירות לקרובה ככל האפשר מבחינת המגבלות וההטבות שלה לשירות הצבאי, כי אחרת אנחנו מרחיבים פה דלת.
עפר שלח: ומשפט אחרון, מודל צבא העם – גם בגלל דברים שנעשו על-ידי הממשלה הנוכחית, אבל לא רק – נמצא במתחים שמאיימים על קיומו.
עפר שלח: אני עוסק בזה הרבה מאוד שנים.
עפר שלח: ככל שאנחנו נרחיב, בלי בקרה ובלי להיכנס להגדרות אמיתיות מה הוא שירות המדינה ומה לא, את המסגרת האלטרנטיבית שלו, אנחנו נמתח את הסדקים האלה לרמה שמאיימת על עצם הקיום.
שולי מועלם-רפאלי: מעולם לא חלקתי כל-כך על חברי עפר שלח.
שולי מועלם-רפאלי: בראיית מדינת ישראל אנחנו חייבים לראות שירות משמעותי לטובת העם והמדינה בכל מקום שבו נוגעים בחוסן הלאומי ובחוסן היהודי.
שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת את זה כדי להגיד שבשירות הלאומי אזרחי, בניגוד לשירות הצבאי, יש אחריות גם על העם היהודי שאיננו נמצא רק במדינת ישראל, ושאני מברכת ושמחה והייתי רוצה אף להגדיל את האפשרות של שירות משמעותי בקרב העם היהודי, אבל לא בזה אתרכז.
שולי מועלם-רפאלי: כאשר אנחנו באים לדבר על חוק שמסדיר את השירות הלאומי אזרחי אנחנו צריכים לראות את הצרכים של מדינת ישראל כולם.
שולי מועלם-רפאלי: בעיניי חוסן הוא לא רק שירות בצבא.
שולי מועלם-רפאלי: בעיניי יש משמעות גדולה לשירות משמעותי.
שולי מועלם-רפאלי: נקודת המוצא של חבר הכנסת עפר שלח ושלי זהה, שהשירות הלאומי אזרחי מיועד למי שפטורים, וככזה הייתי רוצה להרחיב אותו באופן שכל מי שפטור או פטורה יוכל לעשות שירות משמעותי בנגזרות השונות של השירות הלאומי אזרחי.
שולי מועלם-רפאלי: ההבנה שצריכה לחלחל בתוך החוק הזה היא שכולנו מחויבים באופן מלא ושווה לשירות משמעותי במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מחויבים לו אם אנחנו נשים שפטורות משירות, אם אנחנו אזרחים לא יהודים שפטורים משירות, והדרך שלנו לשרת היא הדרך שלנו להגיד: בתקופה המקבילה לאותו שירות ביטחון שהוחלט שאזרחי מדינת ישראל חייבים בו, כל אלה שיוצאים מן החובה הזאת בדין לא הולכים לביתם.
שולי מועלם-רפאלי: לכן מבחינתי המטרה היא לנסות להרחיב ובכל המקומות שהצבא נותן פטור, בשל כל מיני סיבות, להעביר אוטומטית לשירות הלאומי אזרחי.
שולי מועלם-רפאלי: נכון, זה יגדיל מאוד את השירות הלאומי אזרחי.
שולי מועלם-רפאלי: זה דבר חיובי.
שולי מועלם-רפאלי: המשמעות של בחור או בחורה צעירים במדינת ישראל שלא משרתים בכלל, לא בצבא ולא בשירות לאומי או אזרחי, היא משמעות לחיים.
שולי מועלם-רפאלי: אין מישהו פה סביב השולחן הזה שלא ברור לו לגמרי שכאשר אתה בא לאיזה מקום, לימוד או עבודה, ולא עשית שירות משמעותי אתה מתקבל אחרת.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להמשיך את הדבר הזה.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא רוצה להגיד: "טוב, אז עכשיו נוותר לכולם".
שולי מועלם-רפאלי: להיפך, אני רוצה להגיד ששירות משמעותי אפשר וצריך וחייבים לעשות בכל הנגזרות שלו.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שנשים וגברים שנמצאים במערכות האזרחיות הם חלק מן החוסן של מדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אני יודעת שיש בעיות, ואחת הבעיות שעולות שוב ושוב היא הדיבור על כך שהם כאילו מחליפים עובדים.
שולי מועלם-רפאלי: אולי צריך לקיים דיון מקדמי על כך שאולי עדיף לנו שהם בכלל לא ישרתו וישר ילכו לאוניברסיטה ואז יגיעו כאנשי מקצוע למערכות האזרחיות.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא שם, אני מודה.
שולי מועלם-רפאלי: אסור לנו להסתכל על חוק השירות הלאומי אזרחי דרך הפריזמה של חוק שירות הביטחון כי דרך זה אנחנו נצמצם.
שולי מועלם-רפאלי: אם הכותרת תהיה "שירות משמעותי לטובת מדינת ישראל ועם ישראל" – כמדינה יש לי חובה על האזרחים היהודים והלא יהודים של המדינה הזאת, וכמדינה יהודית יש לי חובה על היהודים שגרים פה ועל היהודים שלא גרים פה.
שולי מועלם-רפאלי: נכון, זה חלק מאמירה גדולה יותר על מה משמעותה של מדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי, מה המשמעות של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להתווכח על זה, אפשר גם לא להסכים על זה, אבל חוק השירות הלאומי אזרחי חייב לדעתי להיות בפריזמה הרחבה יותר וצריך לדבר על שירות משמעותי.
שולי מועלם-רפאלי: זה לדעתי צריך להיות בבסיס חקיקת החוק הזה.
ג'מאל זחאלקה: אני מודה שעדיין לא קראתי את הצעת החוק ולכן אני לא יכול לדבר על גוף הצעת החוק ומה יש בה ואין בה.
ג'מאל זחאלקה: אלמד אותה ואז אביע את דעתי עליה.
ג'מאל זחאלקה: אבל על העיקרון, שמעתי את חברי הכנסת שלח ואת חברת הכנסת מועלם ואני אומר: מה לי עם העניינים האלה?
ג'מאל זחאלקה: הוא מדבר על ביטחון והיא מדברת על עם ישראל.
ג'מאל זחאלקה: הבעתי לא אחת את דעתי נגד השירות הלאומי.