GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: קראנו את ההגדרה של חקיקת המזון בדיון שכבר התקיים.
<נעה בן שבת: גם קראנו את ההגדרה של טמפרטורה מבוקרת.
<נעה בן שבת: ""יבואן" – אדם העוסק בייבוא מזון;".
<נעה בן שבת: זה רמי מי שעיסוקו בייבוא מזון.
<זמר בלונדהיים: זה בדיוק נועד למעט מי שמאתנו שמייבא במקרה משהו שלא כדך עיסוקו.
<נעה בן שבת: "יבואן רשום" – אדם הרשום במרשם היבואנים ויש לו תעודת יבואן רשום.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להגיד שזה יבואן, הוא קודם כל אדם שעוסק בייבוא.
<נעה בן שבת: יבואן שבידו תעודה תקפה המעידה על רישומו במרשם היבואנים לפי סעיף 135.
<נעה בן שבת: אנחנו יודעים שהתעודה היא תוצר של המרשם ולא באה בנפרד.
יעל גרמן: את לא מדברת על מזון?
יעל גרמן: לא על יבואן מזון?
<נעה בן שבת: בחוק הזה משתמשים ביבואן כי כל פעם אומרים "יבואן רשום שמייבא מזון".
<אמיר רשף: ההגדרה הקודמת הגדירה כיבואן אדם העוסק בייבוא מזון.
<נעה בן שבת: התעודה מעידה על הרישום במרשם.
<נעה בן שבת: התחלנו לדון בנושא הייצוא ויהיה, אני מניחה, עד דיון.
<נעה בן שבת: סיימנו.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת אם קראנו את ההגדרה של יצרן.
<נעה בן שבת: ""יצרן" – אדם העוסק בייצור מזון; "לשכת בריאות מחוזית" – לשכת בריאות של משרד הבריאות האחראית על מחוז, וכן לשכת הבריאות האזורית אשקלון;".
<נעה בן שבת: אני מציעה להגיד "וכן לשכת הבריאות האזורית אשקלון" בגלל שיש לה מעמד של לשכת בריאות מחוזית אבל היא בעצם לשכת בריאות אזורית.
אלי אלאלוף: עוד נפה?
אלי אלאלוף: למה לאשקלון יש מעמד כזה מיוחד?
יעל גרמן: ממונה גם על באר שבע וגם - - -
<אלי גורדון: נכון, אבל עדיין יש היסטורית - - -
יעל גרמן: מנהל אחד, מיכאל הוא המנהל - - -
<אלי גורדון: כן, נכון להיום כן.
<אלי גורדון: יש רופא מחוז ויש רופא אזורי.
<נעה בן שבת: ""מזון" – כל חומר, מעובד, מעובד למחצה או שאינו מעובד, המיועד לצריכת אדם בבליעה, לעיסה או שתייה, או כל חומר שנעשה בו שימוש בתהליך ייצור, הכנה או עיבוד של מזון, לרבות גומי לעיסה, משקאות ומי שתייה כהגדרתם בסעיף 52א לפקודת בריאות העם, 1940‏, ולמעט תמרוק תכשיר או סמי מרפא, כהגדרתם בפקודת הרוקחים, מוצרי טבק כהגדרתם בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, התשמ"ג–1983‏, סמים כהגדרתם בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג–1973‏, חומר אסור בהפצה כמשמעותו בחוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע"ג–2013, ומכשיר המשמש לטיפול רפואי, כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה "ציוד רפואי" בחוק ציוד רפואי, התשע"ב–2012;".
<זמר בלונדהיים: בהגדרת מזון עצרת אחרי חוק ציוד רפואי.
<זמר בלונדהיים: מה קרה לסיפה?
<נעה בן שבת: הסיפה עלתה למעלה.
<נעה בן שבת: תמרוק, תכשיר או סמי מרפה מוגדרים שלושתם - - -
<זמר בלונדהיים: זה בסדר, אבל גם כשהם חלק מתהליך הייצור של מזון אחר?
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שזה מיועד לצריכת אדם, לרבות חומר שנעשה בו שימוש בתהליך הייצור.
<נעה בן שבת: ממילא אם נעשה שימוש בסם מרפה או בסמים או בכל חומר כזה בתהליך הייצור, גם אז המיעוט יחול גם עליו, אם הבנו נכון את המיעוט פה.
<זמר בלונדהיים: אני לא בטוח.
<זמר בלונדהיים: אני מציע שנעשה בדיקה אצלנו כי זה היה מיעוט ספציפי לגבי סם.
<זמר בלונדהיים: יכול להיות שזה לא רק נוסח - - -
יעל גרמן: העוגייה של - - -
<זמר בלונדהיים: זה בדיוק לעולם העוגיות מריחואנה ודברים כאלה.
<נעה בן שבת: אבל אז את רוצה להתייחס אליו כאל מזון או כל סמים?
<זמר בלונדהיים: יכול להיות שזה בסדר, אני לא אומר שלא.
<זמר בלונדהיים: רק עכשיו שמעתי את השינוי – אנחנו נוודא אותו.
<שרון גוטמן: זה נכון לא רק לגבי סמים, לא רק לגבי הדוגמה הזו אבל חשבנו כן להדגיש את זה בכל זאת.
<זמר בלונדהיים: היא השאירה את זה, היא העלתה את זה לרישא.
<ענת מימון: בכל מקרה יש מיעוט למעלה.
<נעה בן שבת: ""מזון חדש" (novel food) – מזון או רכיב מזון שמתקיים בו האמור בפסקאות (1) ו-(2):
אחד מאלה: (א) הוא בעל מבנה ראשוני חדש ברמה המולקולארית או עבר שינוי מכוון במבנה הראשוני ברמה המולקולארית ואין לגביו ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל לפני חודש פברואר בשנת 2006;".
אחד מאלה: משרד הבריאות, אולי תוכלו להסביר מה קרה בפברואר 2006?
<אלי גורדון: לעניין של מזון חדש, בכל מדינה שייצרה תקנות כאלה דוגמת אירופה, היה איזשהו דד-ליין של שימוש מסורתי במזון כזה או אחר, מוכח לאורך שנים רבות.
<אלי גורדון: יצרנו את ההנחיות לעניין של מזון חדש שאמורות להפוך בבוא היום לתקנות ופרסמנו אותן כבר ואנחנו עובדים לפיהן בשנת 2006.
<אלי גורדון: באותו הרציונל ובאותו ההיגיון גם יצרנו את התאריך שכל מזון שהיה בשימוש ובצריכה במדינת ישראל עד לתאריך הזה, עד למועד הזה, הוא נחשב כמזון לא חדש.
<אלי גורדון: כל שימוש של מוצר או רכיב או צמח שלא היה נהוג בשימוש בדרך מסורתית במדינת ישראל מאותו תאריך ואילך, ההתייחסות אליו היא כאל מזון חדש.
<אלי גורדון: אפשר להביא מספר דוגמאות, למשל, זרעי צ'יה שלא היו מקובלים לשימוש במדינת ישראל עד אז ולאט-לאט, עם האופנה ועם הגלובליזציה, הם מגיעים לכאן.
<אלי גורדון: על אף שהתקנות עדיין לא קיימות, בהתאם להנחיות יצרנו מנגנון שמאפשר בדיקה, אישור וזרעי הצ'יה נכון להיום נמצאים בשימוש ועוד כמה מוצרים.
<נעה בן שבת: אבל יכול להיות שתשנו את המועד ותגידו שמזון חדש – novel food – התקדם?
<נעה בן שבת: זאת אומרת, בשנת 2026 כבר תגידו - - -
<אלי גורדון: כרגע קשה לי להאמין.
<אלי גורדון: אחת הסיבות שייצרנו וקבענו את המועד – זאת הייתה הכוונה שלנו וזה מה שמופיע כרגע בטיוטת התקנות – ככל שהולכים הלאה, זה יותר טוב מבחינת היסטורית השימוש במוצר במדינת ישראל.
אלי אלאלוף: אולי הרשימה צריכה להתחדש, לא?
<אלי גורדון: הרשימה לא רק מתחדשת, היא מתעדכנת וכל הרכיבים והמזונות שאושרו כמזון חדש מפורסמים באתר אינטרנט מאותו היום בו התחלנו לעבוד לפי הנהלים.
<נעה בן שבת: אז אולי צריך להגיד שיש פה רשימה?
<נעה בן שבת: שזה נכלל ברשימה?
<אלי גורדון: זה מפורסם באתר אינטרנט, אם הוועדה חושבת שזה נחוץ לציין את זה.
אלי אלאלוף: זה נראה לי יותר מדי לא מדויק.
אלי אלאלוף: חייבים לתת קצת יותר דיוק לרשימה הזו, לשליטה בזה, כדי שאנשים יידעו זו הרשימה שנגמרה ב-2006 ומפברואר 2006 יש משהו אחר.
<אלי גורדון: אדוני היושב-ראש, כנראה שלא הסברתי את עצמי טוב.
<אלי גורדון: עד 2006 לא היו רשימות.
<אלי גורדון: כל מה שהיה נהוג והיה נמצא בשימוש עד 2006 אין אליו התייחסות כאל מזון חדש.
אלי אלאלוף: אבל איך יודעים שזה היה ב-2006?
אלי אלאלוף: לפי הזיכרון?
<אלי גורדון: לפי הוכחות.
<אלי גורדון: לזה כל המנגנון של הבדיקה נועד.
<זאב פיקובסקי: אני רוצה להעיר שני דברים בנושא הזה.
<זאב פיקובסקי: אחד, העניין הזה של הרשימה והתאריך, זה מקובל, אמנם לא ב-GMO אלא במה שנקרא GRAS בארצות הברית – Generally recognized as safe.
<זאב פיקובסקי: ה-FDA קבע שכל מה שהיה בשימוש עד תאריך מסוים ב-1957, בלי להתחיל לנהל דברים, אותם רכיבים שהיו במזון נחשבים כרכיבים שהם Generally recognized as safe.
<זאב פיקובסקי: החל מאותו תאריך יש להם מנגנונים כדי לקבל אישור לגבי מזון שנחשב כבטוח ויש לגבי זה חקיקה.
<זאב פיקובסקי: זאת אומרת, יכול היות שיש צורך לקבוע דברים, אבל זה מאוד-מאוד קשה.
<זאב פיקובסקי: לדוגמה: בארצות הברית המלח נחשב כמוצר בטוח לשימוש אבל היום יש כוונה להוציא אותו מהרשימה הזאת.
<זאב פיקובסקי: אבל כל מה שהיה בשימוש עד 1957 באופן נורמלי נחשב בטוח.
<זאב פיקובסקי: לכן אני די מסכים עם הגישה של אלי שאדם שטוען שזה לא מזון חדש, חובת ההוכחה תהיה עליו.
<זאב פיקובסקי: תראה שעד 2006 זה היה בישראל, שזה נמצא והכול בסדר.
<זאב פיקובסקי: אני לא חושב שמשרד הבריאות יכול – ואני תומך בו – להכין רשימה סגורה כי פתאום ישכחו משהו, פתאום יזכרו משהו אחר.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שזה בסדר.
<זאב פיקובסקי: השאלה שנייה היא לגבי ההגדרה של השינוי המולקולרי.
<זאב פיקובסקי: אני רוצה רק לוודא שיש התאמה בין מה שנאמר כאן לבין הדרישה בשתי הרגולציות האירופאיות שעוסקות ב-novel food – ב-1829 או 1830 , אני לא זוכר את שנת הוצאתן – כדי שלא תיווצר אי-חפיפה בין הדברים האלה כי אנחנו מאוד נסמכים על הרגולציות האלה.
<זאב פיקובסקי: אני פשוט לא זוכר מה ההגדרה שם.
<זאב פיקובסקי: אם ההגדרה נמצאת שם, דעתי נחה.
<זמר בלונדהיים: להגדרה אני אשאיר לאלי להתייחס.
<זמר בלונדהיים: לגבי השאלה של הרשימה ושיש בה הוראות מעבר, הן בסוף החוק, אבל יש הוראה שמתייחסת לרשימה שפורסמה ערב יום התחילה ותמשיך להיות בתוקף, כלומר מזונות חדשים שהוכרו, ימשיכו ויהיו בתוקף גם בעתיד.
<אלי גורדון: הסדרים לעניין של מזון מהונדס גנטית או רכיבים מהונדסים גנטית, לרבות סימון והתייחסות ל- novel food כמזון חדש, אותם זרעי צ'יה לדוגמה, נמצאים בטיוטה בדומה להסדרים באירופה על אף שלא מדובר בשתי תקנות בדומה לאירופה אלא בתקנה אחת, אבל המהות וההסדרים נשארים ברמה של תקנה אחת.
<רוברט סגל: לגבי "ניסיון רב".
<רוברט סגל: לדעתי המושג "רב" זה משהו לא מוגדר, אמורפי.
<רוברט סגל: הייתי מבקש להוריד את המילה "רב", שיהיה לו "ניסיון בצריכה בטוחה בישראל".
<זמר בלונדהיים: ניסיון אומר זה שאפילו אם צרכו את זה פעם אחת, אז יש ניסיון.
<רוברט סגל: לא לזה הכוונה.
אלי אלאלוף: רב זה יותר מפעם אחת.
<רוברט סגל: לא ליצור דיון על כך שהוא נמצא במוצר אחד או שניים או חמישה או עשרה.
אלי אלאלוף: אני מוכן להוריד כל מילה שמקובל על - - -
<זמר בלונדהיים: נדמה לי שזה תרגום של המונח המקובל.
<זמר בלונדהיים: גם בחו"ל יש משהו מקביל ל"רב".
<זמר בלונדהיים: אני מחפש את ההגדרה.
<רוברט סגל: common usage או משהו כזה.
<רוברט סגל: ככה זה נקרא.
<רוברט סגל: significant usage.
<נעה בן שבת: אז אנחנו משאירים את זה?
אלי אלאלוף: תעברו על זה בישיבה שלכם.
<אלי גורדון: השאלה היא עד כמה השינוי הזה הוא משמעותי בעצמו.
אלי אלאלוף: אלי, ברשותך, תעבירו את זה לדיון ביניכם אם זה "רב, או "רב-שימושי" או משמעותי.
<נעה בן שבת: "(ב) הוא מכיל אורגניזם שעבר שינוי בדרך של הנדסה גנטית Genetically Modified Organism)) או חלק ממנו;".
אלי אלאלוף: אין מילה בעברית לאורגניזם?
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לעוד כמה.
<נעה בן שבת: "(ג) הוא מכיל צמחים, בעלי חיים, מיקרואורגניזמים" – אני חושבת שפה צריכה להופיע המילה "למעט אנזימים" אבל אני לא בטוחה – פטריות או אצות, אשר אין לגביהם ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל לפני חודש פברואר בשנת 2006, או שהוא בודד מהם;".
<זמר בלונדהיים: לא נחזור כל פעם על 2006.
<זמר בלונדהיים: למעלה, בהגדרה של "ניסיון רב", נכתוב לעניין - - -
<נעה בן שבת: האנזימים צריכים להיות למעט בצמחים, בעלי חיים ומיקרואורגניזמים?
<נעה בן שבת: לא היה ברור מה זה "אינו כולל אנזימים".
<זאב פיקובסקי: זה ברור, אני אסביר את זה.
<זאב פיקובסקי: חלק גדול מהאנזימים היום בתעשיית המזון מבודדים מפטריות או מחיידקיים והם לא אנזימים טבעיים.
<זאב פיקובסקי: בחלקם הם מיוצרים בהנדסה גנטית.
<זאב פיקובסקי: לדוגמה מעולם שאני בקי בו כבר עשרות שנים, עולם החלב, אותו אנזים שמשמש לגיבון גבינות נקרא רנין, הופק במקורו מקיבה של עגל והיום מייצרים אותו באמצעות חיידק שהגן של העגל הושתל בו.
<זאב פיקובסקי: יש לגביו כבר עשרות שנות ניסיון, זה בטוח וגם באירופה לא מתייחסים אליו כאל רכיב מהונדס גנטית אלא כתוצר ובלבד, כמובן, שהחיידק שממנו הוא הופק לא נמצא בתוך המדיום הזה.
<זאב פיקובסקי: אלו דברים נכונים ובהחלט בסדר.
<נעה בן שבת: אז אתה אומר "אינו כולל אנזימים" זה למעט כל הסעיף הזה?
<זאב פיקובסקי: יש גם אנזימים נוספים בתעשיית השמרים, בתעשיית האפייה ואנזימים נוספים שמופקים בדרך הזאת.
<זאב פיקובסקי: אני רק נתתי דוגמה אחת שכולנו מכירים אותה.
<נעה בן שבת: אינו כולל אנזימים שבודדו כבר.
<זאב פיקובסקי: שהופקו מאורגניזם – במקרה זה, מיקרואורגניזם – שהונדס גנטית.
<רז הילמן: אני חושב שהעובדה שכתוב פה "אינו כולל אנזימים", במיקום בו זה כתוב, זאת אומרת שבגלל העובדה שיש אנזים הוא לא יוכל להתקיים בהגדרה של מזון חדש.
<רז הילמן: השאלה אם זה טוב, יכול להיות שזה אומר שלא תוכל להשתמש בו.
<זאב פיקובסקי: למה?
<רז הילמן: כי הוא לא יוכל להיות מוגדר כמזון חדש, אז איך יהיה אפשר לעשות בו שימוש?
<זאב פיקובסקי: סעיף (ב) מדבר על צמחים, בעלי חיים, מיקרואורגניזמים מהונדסים גנטית למעט אנזימים שמופקים מהם.
<זאב פיקובסקי: כך אני קורא את זה.
<נעה בן שבת: זה לא מהונדסים.
<נעה בן שבת: הסעיף פה לא עוסק בהנדסה.
<זאב פיקובסקי: "מתקיים בו אחד מאלה".
<זאב פיקובסקי: מה זה מזון חדש?
<זאב פיקובסקי: שמתקיים בו אחד מאלה: א', ב', ג' – הוא עושה exclusion לאנזימים.
<זאב פיקובסקי: אולי כדי להפוך את זה ליותר ברור אין לי שום התנגדות להפוך את זה לסעיף נפרד, אבל זה בסדר.
<זאב פיקובסקי: אם מישהו חושב - - -
אלי אלאלוף: בלי להפוך אותך לנציג הרבנות, מר פרידמן, מה זה אומר מבחינת כשרות אנזימים שבאים מן החי?
<זאב פיקובסקי: זה כשר בהשגחת בד"ץ.
<זאב פרידמן: זה תלוי מאיזה סוג זה מגיע.
<זאב פרידמן: אלה שמגיעים מבעלי חיים – לא ממיקרואורגניזמים אלא מאורגניזמים – למיטב ידיעתי יש עם זה בעיה.
אלי אלאלוף: אצלכם זה מוגדר במדויק.
אלי אלאלוף: אפשר יהיה לזהות.
<בועז סיטי: זה החליף קיבות עגלים שהיו עושים מהן גבינות.
<בועז סיטי: קיבות עגלים הן בשר.
<בועז סיטי: היו לוקחים מקיבות עגלים אנזימים ומוסיפים לחלב.
<בועז סיטי: אז זה וודאי כשר.
אלי אלאלוף: לא נציג הרבנות.
<נעה בן שבת: אז הבנו את הנושא של האנזימים.
<נעה בן שבת: נמצא דרך לכתוב זאת כדי שבסעיף הזה, מזון חדש, האנזימים שהם חלק מזה, הם לא מזון חדש.
אלי אלאלוף: בואו נמשיך.
<נעה בן שבת: "(ד) יוצר בתהליך ייצור, למעט תהליך ניקוי וחיטוי, שלא נעשה בו שימוש בישראל לגבי המזון או רכיב המזון המסוים, והתהליך גרם לשינוי משמעותי בהרכב המזון או במבנהו או ברכיביו, והשפיע על ערכו התזונתי, על תכונותיו בקשר לחילוף החומרים בגוף או על רמת החומרים הבלתי רצויים במזון;
אחד מאלה: (א) תוסף תזונה או רכיב של תוסף תזונה שהשר קבע שהוא מותר לשימוש ובהתאם לתנאים שקבע; (ב) תוסף מזון שהשר קבע שהוא מותר לשימוש ובהתאם לתנאים שקבע; (ג) חומר מסייע ייצור או חומר טעם וריח;".
אחד מאלה: הגדרת "מזון ייעודי" קראנו אותה כבר ודיברנו עליה.
אחד מאלה: אני רוצה לציין תיקון קטן: רצינו להדגיש שהמזון הוא לא להתוויה במובן הרפואי אלא הוא להזנה של מי שסובל מהבעיות הרפואיות.
אחד מאלה: אקרא את ההגדרה הזאת שוב.
אחד מאלה: ""מזון ייעודי" – מזון המותאם לצרכים בריאותיים או תזונתיים מיוחדים בהתאם לגיל, מין ומצב תחלואה, המיועד להזנה כולית או חלקית וניתן לשימוש תחת פיקוח והתוויה רפואיים או תזונתיים, להזנה של מי שסובל מבעיות פיזיות או מטבוליות או בהפרעות במערכת העיכול, ובכלל זה הפרעות ספיגה, לעיסה, בליעה ואחרות, והכול בין אם נצרך בדרך של בליעה או לעיסה ובין אם בדרך אחרת, למעט בהזנה תוך ורידית;".
<זאב פרידמן: זה לא "וניתן לשימוש" אלא "נעשה בו שימוש".
<רז הילמן: אם אפשר, אבקש לקבל גם את ההגדרה הזאת כדי לבחון אותה.
<זמר בלונדהיים: נעה, אנחנו גם לא בטוחים שהבנו את השינוי בהגדרה.
<זמר בלונדהיים: את יכולה להגיד רק את השינוי?
<זמר בלונדהיים: לא לקרוא את כל ההגדרה.
<זמר בלונדהיים: מה היה השינוי?
<נעה בן שבת: השינוי הוא" אשר ניתן לשימוש תחת פיקוח והתווייה רפואיים או תזונתיים" זז לאחר "המיועד להזנה כולית או חלקית".
<זמר בלונדהיים: זה לא מעניין.
<זמר בלונדהיים: זו רק תזוזה.
<נעה בן שבת: זו רק תזוזה.
<נעה בן שבת: עכשיו ביקש זאב פרידמן שאנחנו שלא נגיד "ניתן לשימוש" אלא "נעשה בו שימוש".
<זמר בלונדהיים: וזהו?
<זמר בלונדהיים: לא היה - - -
<נעה בן שבת: במקום "במסגרת טיפול במצב מחלה לבעלי בעיות פיזיות וכולי", נאמר פה "להזנה של מי שסובל מבעיות פיזיות", כי זה לא תרופה.
<נעה בן שבת: כדי להבחין בינו לבין תכשיר.
<נעה בן שבת: בתכשיר אנחנו מטפלים באדם.
<נעה בן שבת: אם יש לו בעיה פיזית או מטבולית, אנחנו רוצים לטפל בבעיה במובן התכשירי, במובן הרפואי.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו לא מדברים על הטיפול בבעיה אלא על ההזנה.
<נעה בן שבת: זאת ההזנה וזה המזון שאותו הוא אוכל לא במסגרת הטיפול בו אלא זה המזון שהוא צריך ונזקק לו.
<אלי גורדון: זה לא מתחבר ל"מיועד להזנה"?
<נעה בן שבת: אז נחבר את זה להזנה.
<נעה בן שבת: ""מזון רגיל" – מזון שאינו מזון רגיש; "מזון רגיש" – מזון שהשר, לפי המלצת מנהל שירות המזון" – זה כתוב בסיפא, לדעתי לא צריף להגיד את זה – "הכריז עליו שהוא מזון רגיש לפי הוראות סעיף 86 או מזון שמנהל שירות המזון הכריז עליו שהוא מזון רגיש בהכרזה זמנית לפי הוראות סעיף 90;".
<נעה בן שבת: לא נחזור להגדרת "מכירה" כרגע.
<נעה בן שבת: ""המנהל" – המנהל הכללי של משרד הבריאות או עובד המדינה שהוא הסמיכו לכך;".
<נעה בן שבת: כשאנחנו אומרים מנהל שירות המזון אז נקפיד לכתוב את זה בהצעת החוק.
<נעה בן שבת: ""מפקח" – מי שהוסמך על ידי השר לפי סעיף 274; "מפעל שאושר לייצוא" – מפעל שקיבל אישור לייצוא לפי חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים; "מעבדה בישראל" – מעבדה לבריאות הציבור של משרד הבריאות או מעבדה שהוכרה לפי סעיף 197; "משווק" – כל מי שעוסק במכירה של מזון; "משווק גדול" – ספק גדול או קמעונאי גדול, כהגדרתם בסעיף 2 לחוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד–2014‏;".
<נעה בן שבת: את הגדרת "נושא משרה בתאגיד" קראנו.
<נעה בן שבת: "נותן רישיון" – התייחסנו לנושא של נותן רישיון לעניין רישיון ייצור.
<נעה בן שבת: אמרנו שזה הנושא שדנו בו.
<נעה בן שבת: ""נותן רישיון ייצור"– מנהל שירות המזון או רופא מחוזי;".
<נעה בן שבת: על זה היה הדיון אתמול בנושא הזה של נותן שירות המזון.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מבקשים להוסיף הגדרה מסוימת שהובהר לנו שהיא חסרה והיא הגדרה של "משקה משכר".
<זמר בלונדהיים: אם אוכל, אקריא אותה, היא לא ארוכה.
<זמר בלונדהיים: זה מיועד להסדרה של משקאות משכרים.
<זמר בלונדהיים: משקה משכר מבוסס על הגדרה שכבר קיימת בחקיקה.
<זמר בלונדהיים: ""משקה משכר" – משקה תוסס או אלכוהולי שנועד לצריכת אדם והמכיל בבדיקת - - - שני אחוזים או יותר, אלכוהול לפי הנפח.
<זמר בלונדהיים: צוינה תכולת האלכוהול שבמשקה הנמצא במכל, ישמש ציון זה הוכחה לכאורה למידת התכולה;".
<זאב פיקובסקי: אפשר גם לייצר מזון משכר, לא בהכרח משקה משכר.
<זאב פיקובסקי: הייתי מרחיב את זה כי אני חושב שהנושא הזה של מזונות משכרים - - - לדוגמה, אתה יכול לקחת גלידה ולשים בה מעל 2 אחוז אלכוהול, זה לא עומד בהגדרה.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שצריך להרחיב את זה טיפה כי - - -
<זמר בלונדהיים: זה לא מיועד לעמוד בזה.
<זמר בלונדהיים: ההגדרה הזאת משמשת רק לדבר אחד: למקום שבו אנחנו קובעים תקנות והסדרה לעניין פיקוח על משקות משכרים.
<זאב פיקובסקי: בסדר, אבל אז מה?
<זמר בלונדהיים: מזון משכר הוא מזון.
<זמר בלונדהיים: אין לנו צורך בהגדרה ייחודית לו בשלב הזה.
<זאב פיקובסקי: אני שואל אותך - - -
<אלי גורדון: זאב, אני רוצה להבין את מה ששאלת.
<זאב פיקובסקי: אנחנו יודעים מה זה משקה משכר, בירה או יין, לצורך העניין.
<זאב פיקובסקי: אם אתה לוקח אלכוהול ושם אותו במזון אחר - - -
אלי אלאלוף: בשוקולד.
<אלי גורדון: בונבוניירה של שוקולד עם ליקר.
<אלי גורדון: גם במקרה הזה, בסופו של דבר הכמות של האלכוהול בשוקולד לא תעלה על 2%.
<אלי גורדון: משמעות הדבר - - -
אלי אלאלוף: אבל אם יהיה שוקולד עם 3%, זה משכר?
מאיר כהן: תמשיכו עם השוקולדים, זה נחמד.
מאיר כהן: זה עושה הרגשה טובה.
אלי אלאלוף: כן, שוקולד זה הכי טוב.
אלי אלאלוף: כל מה שאסור הוא טוב.
<אלי גורדון: משמעות הדבר שיותר מ-2% בנפח במוצר כגון שוקולד, בסופו של דבר לא אמור להיות אלכוהול בכמות יותר גדולה מזה באחוזים.
<אלי גורדון: להבנתי, זה כמה תנאים מצטברים: אחד, קודם כל כמות האלכוהול באותו שוקולד כמילוי; שנית, את החוזק של האלכוהול באותו שוקולד עצמו כי אחוז האלכוהול ביין שונה מליקר.
אלי אלאלוף: אבל פה מדובר על 2%.
אלי אלאלוף: עוד לא ראיתי מישהו שהשתכר משוקולד עם אלכוהול, אפילו תינוק.
אלי אלאלוף: אבל אני חושב שזה בהחלט במקום.
<אלי גורדון: השאלה של זאב נכונה כי תיאורטית, מחר בבוקר - - -
אלי אלאלוף: אני מציע - - -
<נעה בן שבת: נבדוק איפה מופיע בהצעת החוק המונח "מזון משכר" ולמה ההגדרה הזאת משמשת אותנו.
אלי אלאלוף: בואו נמשיך, ברשותכם.
<נעה בן שבת: אדוני, בהגדרה "נותן רישיון" לעניין רישיון ייצור ולעניין רישיון הובלה או אחסנה, אנחנו מוסיפים שה יהיה הרופא המחוזי.
<זמר בלונדהיים: מה את רוצה לשנות בהגדרת "נותן רישיון ייצור"?
<נעה בן שבת: "נותן רישיון" לעניין רישיון ייצור, מנהל שירות המזון או רופא מחוזי, ולעניין רישיון הובלה או רישיון אחסנה, רופא מחוזי.
<נעה בן שבת: אני מבינה שהוא נותן את הרישיונות הלאה.
<נעה בן שבת: לא ברור מתוך הסעיף מי נותן את הרישיון.
<אלי גורדון: גם במציאות כזו היום, זה עדיין לא אומר שיש טעם להפריד.
<אלי גורדון: הרי בסך הכול ישנו מספר סעיפים שמתייחסים להנפקת רישיון כזה או אחר שניתן על ידי שירות המזון ברמה כזו או אחרת.
<אלי גורדון: לדעתי עדיף להשאיר את זה ברמה - - -
<נעה בן שבת: אבל אי אפשר להשאיר עמום.
<נעה בן שבת: צריך - - -
<אלי גורדון: זה לא עמום.
<זמר בלונדהיים: ההגדרה הזאת נעשית משיקולי נוחות גרידא.
<זמר בלונדהיים: המונח "נותן רישיון" בהקשר של ייצור חוזר הרבה פעמים, לכן הגדרנו.
<זמר בלונדהיים: סעיפי הובלה ואחסנה יש פעם אחת, נקודתית, ושם אנחנו מתייחסים.
<זמר בלונדהיים: זה לא נוגע אליהם.
<ענת מימון: משתמשים שם במונח "נותן רישיון" ולכן - - -
<זמר בלונדהיים: בסדר, אבל לא רישיון ייצור.
<זמר בלונדהיים: ההגדרה היא "נותן רישיון ייצור".
<נעה בן שבת: אז בכל מקום נכתוב "נותן רישיון ייצור".
אלי אלאלוף: באחד הסעיפים הקודמים כתבנו "מנהל המחוז או הרופא המחוזי" ו-"מנהל שירות המזון".
<זמר בלונדהיים: זה בהגדרת - - -
אלי אלאלוף: אבל פה לא.
אלי אלאלוף: בנושא הזה של מתן רישיון, אין פה הגדרה של מנהל - - -
<אלי גורדון: יש.
<אלי גורדון: מנהל שירות המזון או רופא מחוזי.
יעל גרמן: או רופא מחוזי.
יעל גרמן: זה מתאים למה - - -
<אלי גורדון: זה ברוח הדברים - - -
<זמר בלונדהיים: יש דיון על זה - - -
אלי אלאלוף: ד"ר סורקיס, בבקשה.
<רוני סורקיס: אני רוצה לומר שהחוק הזה הולך ללוות אותנו עשרות שנים ויש מצב במדינה שבו חלק מהלשכות הנפתיות לא נותנות רישיון יצרן, חלק כן נותנות רישיון יצרן, בחלק מהלשכות שירות המזון אחראי על רישיון עסק, לדוגמה בירושלים, ובחלק מהלשכות בריאות הסביבה אחראית על רישיון עסק.
<רוני סורקיס: אני חושב שזה הזמן שצריך לעשות סדר בדברים הלאה.
<רוני סורקיס: צריך לייצר אחידות ומפרט אחיד לכולם.
אלי אלאלוף: אבל לא פה.
אלי אלאלוף: אתה צודק, לצערי.
אלי אלאלוף: אני מסכים שיש אנדרלמוסיה.
אלי אלאלוף: אבל בזאת לא נטפל, זה לא תפקידנו.
אלי אלאלוף: לא הפעם.
אלי אלאלוף: שיביאו את זה לוועדת חוקה, חוק ומשפט, שיעשו שם סדר.
אלי אלאלוף: מצלמים מצב גם אם הוא לא הכי יפה.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לשנות קצת את ההגדרה של "ניהול סיכונים".
<נעה בן שבת: אקרא את זה לאט.
<נעה בן שבת: ""ניהול סיכונים"– ניהול סיכונים המתייחס לסיכון הנשקף מהמזון, לרבות לסיכונים שעלולים להיגרם כתוצאה ממזון או מעיסוק במזון, בהתאם למקובל בתחום בטיחות המזון במדינות מפותחות;".
אלי אלאלוף: בעקבות ההערה שלך, ד"ר סורקיס, אני אוציא מכתב לשר הבריאות, בהסכמה עם חברי כנסת אחרים שרוצים להצטרף, ואבקש לבדוק את ההמשך של מסגרות כמו מסגרת אשקלון כמסגרת מיוחדת להמשך קיומן ולבקש שתיבדק אפשרות להאחיד את המערכות האלה.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לחוק.
אלי אלאלוף: רק לאור זה שנתקלנו בזה, אני חושב שיש מקום לפנות.
אלי אלאלוף: אני אוציא פניה כזאת.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת שמולי, אתה לא היית פה, נתתי הערה.
אלי אלאלוף: אני חושב שבעקבות הדברים שאנחנו מגלים פה תוך כדי דיון שהם נראים כאנומליה, למשל: המשרד באשקלון הוא לא מחוז ולא אזור, היסטורית הוא של אשקלון בלבד.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש מקום לפנות לשר הבריאות ולבדוק את המשך הקיום של מסגרות מסוג זה.
אלי אלאלוף: אם תסכימו ותצטרפו לפניה שלי, אני אשמח.
<אלי גורדון: אשקלון היא לא הנושא שעליו ד"ר סורקיס - - -
אלי אלאלוף: אני יודע, הבנתי.
<אלי גורדון: להפך, הלשכה באשקלון נועדה לתת מענה לתעשייה שנמצאת ברמה של אזור יחסית גדול, עתיר תעשיית מזון.
אלי אלאלוף: אשקלון?
אלי אלאלוף: בגלל "קרלסברג"?
<אלי גורדון: לא בגלל "קרלסברג".
<אלי גורדון: יש לא מעט תעשייה.
<אלי גורדון: קודם כל, באותו אזור יש את נמל אשדוד - - -
אלי אלאלוף: אני לא מקיים על זה דיון.
אלי אלאלוף: אני רק אומר שזה נראה מוזר.
<אלי גורדון: מה שד"ר סורקיס אמר זה משהו אחר, בתחום של משק שהוא מרכולים וכולי, מי שמפקח עליו זה בריאות הסביבה ועל תעשיית המזון מפקח שרות המזון במשרד הבריאות.
<אלי גורדון: אני לא חושב שיש בזה פסול.
<נעה בן שבת: קראנו את הגדרת "ניהול סיכונים" ואני אסביר מה השינוי.
<נעה בן שבת: דיברנו על זה שהסיכון לא תמיד נשקף מהמזון עצמו, לפעמים הוא מהעיסוק במזון.
<נעה בן שבת: ראינו שמשתמשים בניהול סיכונים.
<נעה בן שבת: למשל, באישור ייצור נאות לא מדברים רק על סיכון מהמזון אלא בכלל מהעיסוק במזון, בייצור שלו.
<נעה בן שבת: לכן אנחנו אומרים ניהול סיכונים המתייחס לסיכון הנשקף מהמזון, כמו שהיה כתוב בסיפא, לרבות לסיכונים שעלולים להיגרם כתוצאה ממזון או מעיסוק ממזון.
<יאיר וייל: עיסוק במזון נשמע לי כמו עובדי המטבח שעלולים להיפגע מהעיסוק במזון.
<יאיר וייל: זאת הכוונה?
<נעה בן שבת: בניהול סיכונים מביאים בחשבון את הסיכון שנשקף מהמזון, מהעיסוק במזון.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם - - -
<יאיר וייל: מה זה "עיסוק במזון"?
<נעה בן שבת: - - - אתה יצרן.
<נעה בן שבת: זה שאתה יצרן ועוסק במזון בדרך מסוימת, זה שאתה משווק או מאחסן או מוביל ואתה עוסק במזון בדרך מסוימת, זה יוצר סיכון.
<נעה בן שבת: זה בעצמו יוצר סיכון.
<נעה בן שבת: לא יותר סיכון של פיצוץ או זיהום לסביבה.
<נעה בן שבת: זה יוצר סיכון בקשר למזון.
<זאב פיקובסקי: זה לא כתוב.
<זאב פיקובסקי: אדם שמרים משטח עם מלגזה לתוך משאית משלוח של מזון, יש לו סיכון, אבל זאת לא הכוונה בסיפור הזה.
<זאב פיקובסקי: זה בטיחות בעבודה.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שצריך לייחד את זה ממש לבטיחות במזון עצמו כי משהו כאן לא ברור.
<נעה בן שבת: כשאתה אומר ניהול סיכונים בהחלטה על אישור תנאי ייצור נאותים, אמרנו שזו החלטה שכפופה לניהול סיכונים, האם היא רק בודקת את הסיכונים הנשקפים מהמזון שאו שהיא אומרת גם שזה שאת עוסק במזון - - -
<זאב פיקובסקי: זה לא עוסק בבריאות וגהות של העובד או בטיחות בעבודה.
<נעה בן שבת: בטיחות בעבודה בוודאי לא פה.
<רוית ארבל הוסמן: אם מזון רגיש מובל בטמפרטורה שאינה מבוקרת אז בסופו של דבר הסכנה נשקפת מהמזון לא מהעיסוק במזון.
<זאב פיקובסקי: ההגדרה של - - - אומרים כאן
<זאב פיקובסקי: מערכת שנקראת HACCP Hazard Analysis Critical –Control Point – המערכת הזאת עוסקת בשלושה סיכונים עקרוניים במזון: פיזיקלי כמו גופים זרים; כימי, שאריות או דברים כאלה; מיקרוביולוגי.
<זאב פיקובסקי: היא לא עוסקת, למשל, בנושאים שקשורים בגהות העובד.
<זאב פיקובסקי: זה לא קשור.
<זאב פיקובסקי: בטיחות המוצר ובריאות הציבור ולא בריאות הציבור כתוצאה מהעיסוק הכולל במזון.
<נעה בן שבת: בריאות הציבור זה מה שכתבת בסעיף 27.
<נעה בן שבת: אפשרת להתקין תקנות בגלל שיש סכנה לבריאות הציבור שנובעת מהעיסוק במזון.
<נעה בן שבת: אז הבאת בחשבון את זה שאם אני יצרן שלא פועל בצורה מסודרת או לא פועל בדרך שאני נדרש לפי הפרק הזה או לפי התקנות על פיו - - -
יעל גרמן: במקום עיסוק - - - הטיפול במזון, איך נוגעים בו ואיך אורזים אותו ואיך משנעים אותו.
יעל גרמן: כל מה שקשור בטיפול בו.
<אלי גורדון: איך מאחסנים אותו.
<אלי גורדון: לכן הגדרנו הגדרה של עוסק במזון - -
<נעה בן שבת: גם עיסוק במזון יש לך.
<אלי גורדון: - - שנותנת מענה כולל לכל השרשרת הגעת המזון - - -
<זאב פיקובסקי: כשזה נובע מהשפעה שעל המזון.
<זאב פיקובסקי: השרשרת, כמו שהיא משפיעה על המזון, אני חושב שדברים - - -
<אלי גורדון: שמזון מושפע ממנה.
<זאב פיקובסקי: אני חושב, סליחה, שתאונת דרכים שקוראת, חס וחלילה, למשאית כזאת היא לא - - -
<זמר בלונדהיים: אז מה את אומרת בסוף?
<זאב פיקובסקי: - - - המילה בטיחות.
<זאב פיקובסקי: צריך להכניס כאן את המילה food safety – בטיחות המזון – ואז אני מחדד למה הכוונה.
<זאב פיקובסקי: באיזושהי דרך לנסח את זה ככה שתכנס כאן המילה השפעה על בריאות הציבור מבטיחות המזון ולא העיסוק במזון.
יעל גרמן: יש את זה, יש את בטיחות המזון.
<ענת מימון: כתוב את זה ולא צריך לשנות.
<ענת מימון: זה בדיוק העניין.
<זאב פיקובסקי: מבחינתי זה בסדר.
<זאב פיקובסקי: ההגדרה פה היא בסדר - - -