GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי גורדון: הפרדנו בין אישור ובין אישור לסמן מוצר מזון.
<אלי גורדון: ברגע שבסעיף 70 נתנו הסדרה על תנאים של ביטול אישור, אין התייחסות למקרה שבו אין צורך עדיין לבטל את אישור ייצור תנאים נאותים, ומצד שני עדיין מנהל שירות המזון, מסיבותיו הוא, יכול לבטל את האישור שברור מאליו לכאורה, לסמן את מוצר המזון בסמל.
<אלי גורדון: הסעיף הזה צריך לתת אותו לטעמי ברמה של סעיף 70, כי סעיף 70 מתייחס רק לאישורים ולא - - -
אלי אלאלוף: אני מציע שתנסחו את זה בהמשך.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון – אתה אומר שתוכל לשלול את האישור של ייצור נאות על בסיס זה שהיתה הפרה של חקיקה בעניין אחר, גם אם לא שללת בגלל זה את רישיון היצרן שלו.
<נעה בן שבת: השאלה למה לא ביטלת בגלל זה את רישיון היצרן.
<זמר בלונדהיים: אני לא בטוח שזה לא ערבוב מין בשאינו מינו.
<זמר בלונדהיים: צריך להבין.
<זמר בלונדהיים: כשמישהו מבקש לקבל היתר ייצור נאות זה אומר שזו אינדיקציה שהמדינה מכירה בכך שהוא מייצר בתנאי ייצור נאותים.
<זמר בלונדהיים: זהו.
<זמר בלונדהיים: זה לא נוגע לשאלה האם הוא כן או לא מייחס סגולות רפואיות.
<זמר בלונדהיים: אנחנו לא בעד ייחוס סגולות רפואיות.
<זמר בלונדהיים: יש הסדרה נפרדת, עם סנקציות בצדה, לייחוס סגולות רפואיות, אבל איך אני יכול לשלול למישהו היתר לייצור בתנאים נאותים כשהוא מייצר בתנאים נאותים?
<זמר בלונדהיים: זה מה שהוא עושה, דה פקטו.
<זמר בלונדהיים: הוא מייחס סגולות רפואיות – אז בסדר, זו עבירה פלילית - - -
<אלי גורדון: הביא זאב פרידמן דוגמה של תוספי תזונה.
<אלי גורדון: נכון להיום, תוספי תזונה כבר היום לפי תקנות של תוספי תזונה, מחויבים בייצור בהתאם ל GMP, לתנאי ייצור נאותים.
<אלי גורדון: חובה.
<אלי גורדון: מה שקורה בפרקטיקה, וזאב התחיל מהדוגמה הזו, שכל מפעל מזון שמייצר תוספי תזונה חייב לקבל GMP.
<אלי גורדון: הוא מממש אחר כך את זכותו לסמן מזון בהיתר GMP , שחלק בלתי נפרד ממנו זה בתנאי ייצור נאותים בהתאם לאישור משרד הבריאות, ויוצר איזושהי הטעייה מסוימת לגבי מוצר שהוא תוסף תזונה, עם כל מה שמשתמע מסגולות כאלה ואחרות.
<אלי גורדון: זאב פרידמן אומר שבמקרים כאלה יש אולי מקום לא לפטור, מצד אחד, מחובה שהוא מייצר אותה, רק לא להקנות לו את הזכות לתת סמל כ default , אלא להתנות בתנאים או לשלוט, במידה ויש הפרה, ללא תלות בייצור, כי הרי מה שיקרה - - -
יעל גרמן: אבל אתה לא עונה לזמר.
יעל גרמן: זמר עונה שאין קשר - - -
<אלי גורדון: תכף אני אענה גם לזמר.
<אלי גורדון: כי אם הוא עשה עבירה – לא פסלת את הייצור.
<אלי גורדון: אתה יכול להטיל עליו סנקציה, אבל המשך שיווק המוצר יהיה.
אלי אלאלוף: זה בדיוק מה שזמר אומר.
אלי אלאלוף: הוא אומר – אתה תמשיך לייצר את המוצר, אבל אתה תעצור את ה - - -
<זמר בלונדהיים: אם יש לך בעיה תשלול לו את רישיון היצרן, תגביל לו - - -
יעל גרמן: תעמיד אותו לדין על הטעייה.
<זמר בלונדהיים: זה כאילו לא המישור הנכון.
<זמר בלונדהיים: המישור הנכון הוא הייצור.
<זאב פרידמן: עם כל הכבוד המתבקש אני לא מסכים עם זמר, והסיבה היא סיבה פשוטה ביותר.
<זאב פרידמן: מאחר ואנחנו מדברים על סמכות שניתנת לתת לסמן את המוצר, זו לא סמכות שמוקנית לכל אדם, זו סמכות שניתנת.
<זאב פרידמן: הסמכות שניתנת, צריך לשלול אותה, הרי זו הסמכות שניתנת למנהל לבוא ולומר – אדוני, אתה רשאי לסמן את המוצרים שלך.
<זאב פרידמן: במקרה שראה המנהל שיש צורך לשלול את הסמכות לסמן את המוצר, על מנת למנוע הטעיית הציבור, על מנת למנוע פגיעה בציבור, על מנת לא לפגוע - - -
<דפנה שלו-קורנבליט: ראשית, הציבור כשהוא רואה אישור של GMP על מוצר, הוא לא באמת אומר שרק זה עמד ב GMP.
<דפנה שלו-קורנבליט: כהדיוט אתה אומר – היצרן הזה עומד בכל התנאים, לכן מה שזאב אומר - יש פה חשיבות מבחינת הצרכן הפשוט.
<דפנה שלו-קורנבליט: יכול להיות שזה באמת לערבב מין בשאינו מינו, אבל כשאני, כצרכן, רואה שיש אישור ייצור נאות, את הסמל, אני אומרת לעצמי שהיצרן עמד בכל התנאים שעומדים עליו.
<דפנה שלו-קורנבליט: אני לא יודעת כצרכן לעשות את ההפרדה הזו, ולכן יש חשיבות אולי לביטול הסימון.
<דפנה שלו-קורנבליט: דבר שני שרצינו להעיר – לא ראינו חובה לעשות recall.
<דפנה שלו-קורנבליט: אם אתה שולל אישור ייצור נאות, והדברים עדיין במדפים – מה הועלנו פה?
אלי אלאלוף: עם כל הסבלנות ויכולת לעקוב ,יש לי הרגשה שהתחלנו לטחון מים, אז אני מציע שנפסיק.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתבדקו את הסעיף בצוות המקצועי ותחזרו עם נוסח מוסכם ביניכם.
אלי אלאלוף: אפשר לעבור הלאה?
<גליה שגיא: יש לנו הערה.
<גליה שגיא: - - - תנאי ייצור נאותים – אנחנו רוצים שזה יהיה גם בהתייעצות של בעלי העניין כי זה סמל שהוללך למוצר.
<גליה שגיא: עלי העניין, לשיטתנו, צריכים להיות מעורבים בזה.
אלי אלאלוף: לא מקובל.
אלי אלאלוף: המשרד בא, נותן המלצות לשר אחרי התייעצות אתכם.
"סימן ד': תקנות לעניין יצור מזון 75 .
"סימן ד': השר רשאי להתקין תקנות בדבר - (1) בקשה לרישיון ייצור (בסעיף זה - רישיון או חידושו), ובכלל זה בעניין דרך הגשתה, המסמכים שיש לצרף לה ואופן הטיפול בה; (2) קביעת תנאים למתן רישיון ותנאים ברישיון, ויכול שקביעה כאמור תהיה בשים לב לסיווגם של רישיונות לפי סוגי המזונות המיוצרים או לפי סוגי פעילות הייצור;" אין לנו התייחסות לבקשה לקבלת היתר אני מציעה שכאן יהיה: "(3) בקשה לקבלת היתר לסמן מזון, בסמל תנאי אישור נאותים.
"סימן ד': ..." – זו אותה בקשה לפי 72 - "...
"סימן ד': או חידושו, לרבות דרך הגשת בקשה כאמור, המסמכים שיש לצרף לה, אופן הטיפול בה והנסיבות לביטול היתר כאמור, דרך ביטולו וכן תוקף ההיתר".
<זמר בלונדהיים: נעלה את זה למעלה ונרחיב את זה גם לגבי קבלת היתר.
<זמר בלונדהיים: נעשה את זה סעיף אחד על שניהם.
אני ממשיכה בקריאה: "(5) תנאים לעניין צירוף יחד, בעטיפה או בדרך אחרת, של מספר מוצרי מזון מסומנים וארוזים מראש על ידי יצרן, אשר אינם דורשים אחזקה בטמפרטורה מבוקרת;" – זה, אנחנו מדברים על ייצור בגלל פעולת האריזה.
אני ממשיכה בקריאה: "(6) תנאים לעניין ייצור מזון ייעודי וסימונו;
בעניינים שלהלן: ופה- "(א) תנאים או דרישות למתן אישורים, תעודות או רישיונות מאת נותן הרישיון כפי שהתבקשו על ידי מדינות יעד לצורך ייצוא; (ב) תנאים נוספים לעניין ייצוא, הנובעים ממחויבות של המדינה לפי אמנה בין לאומית;..." מציעים להוסיף פה, במקום סעיף קטן (ג)
בעניינים שלהלן: שהעלינו למעלה : "שינויים והתאמות בחובות החלות על יצרן מזון לפי פרק זה, שיחולו על ייצור מזון המיועד לייצוא ותנאים לתחולתם".
בעניינים שלהלן: זאת אומרת שזו תהיה הקלה לגבי ייצור התנאים החלים על יצרן מזון.
יעל גרמן: כתוב פה "השר רשאי להתקין" ולא באישור הוועדה.
יעל גרמן: אני חושבת שאת כל התקנות האלה כן צריך להעביר לוועדה.
יעל גרמן: ובכלל, אנחנו צריכים אולי לסרוק את כל החוק הזה ולראות בכל פעם – מתי אנחנו כן חושבים שזה צריך לעלות לוועדה.
אלי אלאלוף: איפה שמומלץ ואיפה שלא- לציין.
<רוית ארבל הוסמן: יש כפילות.
אלי אלאלוף: נבדוק את זה.
<בועז סיטי: אני רוצה לדבר על סעיף 7 שמקנה לשר בריאות סמכות לקבוע תקנות בנושא תנאים לייצוא.
<בועז סיטי: אמרנו פה כמה פעמים שהמטרה של החוק לפשט את הרגולציה, לצמצם את עומס הרגולציה, ואנחנו חושבים שהסעיף זה עושה בדיוק ההפך.
<בועז סיטי: כיום, מי שקובע תנאים לייצוא זה משרד הכלכלה.
<בועז סיטי: הוא זה שמופקד על איזה תנאים צריך כדי לייצא החוצה מזון.
<בועז סיטי: מה שלמעשה קורה עכשיו, עם הסעיף הזה, שנוסף על הייצוא רגולטור נוסף שגם הוא עכשיו בתורו יוכל לקבוע איזה תנאים יצטרכו כדי לייצא.
<בועז סיטי: יש דברים שאנחנו לא מתווכחים עליהם, לדוגמה – אם ישראל היא צד להסכם בינלאומי, לאמנה בינלאומית, ויש מחויבויות.
<בועז סיטי: בסדר.
<בועז סיטי: אבל אם מסתכלים על הסעיף הזה רואים שהסמכות היא הרבה יותר רחבה.
<בועז סיטי: למשל, אם מדינת יעד דורשת כתנאי לייצוא, אצלה - ניקח לדוגמה את ניגריה – איזושהי תעודה, אז עכשיו זו גם תהיה עבירה במדינת ישראל לייצא בלי שיש את התעודה הזו.
<בועז סיטי: אני לא מבין למה צריך את זה.
<בועז סיטי: עד היום זה לא היה ככה.
<בועז סיטי: אין צורך בדבר הזה.
<בועז סיטי: יש חזקה ויש אחריות גם על היבואן במדינת היעד שמייבא את הסחורה, וגם עלינו - - -
<זמר בלונדהיים: אבל זה לא הסעיף.
<זמר בלונדהיים: סעיף 7 (א) לא מדבר על סנקציה.
<זמר בלונדהיים: מדובר על כשמדינות יעד מבקשות לצורך ייצוא אליהן לקבל אישור מה – competent authority ממדינת המקור – ושוב, אין חובה לקבל אישור כזה, אתה לא רוצה לייצא לאותה מדינה?
<בועז סיטי: המטרה שלך היא לקבוע תנאים לייצוא.
<בועז סיטי: אבל אי אפשר לקבוע חובה כזו, כשמי שמבקש זו מדינת היעד.
<בועז סיטי: מדינת היעד יכולה לבקש הרבה תעודות, וזו אחריות של היבואן.
<זמר בלונדהיים: דרום קוריאה רוצה לקבל אישור מסוים.
<זמר בלונדהיים: אז אנחנו נגיד – בסדר, הם פונים לשירות המזון ואומרים – אנחנו רוצים שתיתן ליבואנים אלינו אישור כלשהו.
<זמר בלונדהיים: השר, כל מה שהוא יקבע זה מה הם הדברים שאני, כמדינה, צריך כדי לתת את האישור הזה.
<זמר בלונדהיים: אתה לא רוצה לייצא לדרום קוריאה?
<זמר בלונדהיים: אל תייצא לדרום קוריאה.
<זמר בלונדהיים: אתה רוצה לפנות אליהם שהם יבטלו את הדרישה הזו?
<זמר בלונדהיים: גם טוב.
<זמר בלונדהיים: זה הם דורשים, לא אנחנו.
יעל גרמן: ומה קורה היום?
<בועז סיטי: היום אם הוא רוצה הוא נותן, אם הוא לא רוצה – הוא לא נותן.
<בועז סיטי: הכל מתקדם מצוין בלי רגולציה, בלי תקנות, בלי פטורים.
<בועז סיטי: לא צריך את זה, חברה', לא צריך את זה.
<בועז סיטי: זה עובד היום, לא צריך לעגן את זה בחקיקה.
<בועז סיטי: בחו"ל אין שום חובה להנפיק תעודות כאלה, הרשויות לא מחויבות, הן אפילו אומרות שהן לא מנפיקות אם זה לא מסתדר להן עם העדיפות התקציבית שלהן.
<בועז סיטי: רבותי, לא צריך תקנות על הדבר הזה.
<בועז סיטי: לא כל דבר צריך לעגן בחקיקה.
<בועז סיטי: לא על כל דבר צריך להוסיף רגולציה.
<נעה בן שבת: זו סמכות רשות, לא חובה.
<בועז סיטי: אבל למה צריך את זה?
<נעה בן שבת: אם משרד הבריאות אומר – אני רוצה לדעת למי אני נותן, מתי, איך, איך מגישים בקשה - - -
<בועז סיטי: אבל הוא עושה את זה גם היום.
<נעה בן שבת: אבל אולי רוצים להסמיך את השר שאם הוא ירצה לסדר את התהליך הזה ויקבע שאם רוצים לקבל אישור כזה צריך להגיש בקשה.
<בועז סיטי: אני כמובן מבין, אבל זה אחרת מאשר לקבוע תנאים לייצור.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד – שיהיו תנאים, בעניינים אלה, ואז יהיה כתוב: תנאים ודרישות, ופשוט להוריד את המילה "לייצוא" זה יניח את דעתך?
<בועז סיטי: אני חושב שבכלל אין צורך ב (א), כי זה מתקיים כבר היום, ודרך אגב, גם (ב) נותנת מענה כזה, אם ישראל מחויבת בהסכם בינלאומי אם צפון קוריאה, לצורך הדוגמה, או זימבבווה, לעשות את האישור הזה, אז (ב) נותן לו את האפשרות לעשות את זה, הוא לא צריך את (א).
<בועז סיטי: דבר שני – אין שום בעיה שמשרד הבריאות יעשה כזה דבר, אבל צריך להבין את ההשלכה של העניין הזה – זה עוד רגולציה, והרי כל המטרה של החוק הזה היא לצמצם רגולציה.
<בועז סיטי: אם משהו עבד עד עכשיו ולא היו תקנות, לפחות אני לא מכיר, ולמיטב ידיעתנו, לא היו טענות של אף מדינה אחרת שישראל מייצאת בלי האישורים האלה.
<בועז סיטי: אם אפשר לעשות את זה בלי רגולציה, וזה עובד בלי רגולציה, למה אנחנו צריכים לעשות את זה?
<בועז סיטי: למה צריך לעגן כל דבר בחקיקה?
<נעה בן שבת: זאת אומרת שאתה חושש שגם עם תקנות הרשות האלה - - -גם אז אתה חושש שישימו פה מגבלות מחמירות?
<בועז סיטי: ודאי שכן.
<אלי גורדון: נכון גם להיום – חלק מהתעשייה, אני מחריג כרגע את כל המזון שהוא מזון מן החי, כי ההסדרים שונים לגמרי, וכל מה שנאמר לא תקף, לא תקף לגבי מזון מסוג זה.
<אלי גורדון: במזונות שעליהם מדובר, חלק מהמדינות גם היום מבקשות אישור של גוף פיקוח במדינת ישראל.
<אלי גורדון: לזה יש צורך ליצור מערכת מובנית ברמת התקנות, כדי להקל עליכם, בועז.
<אלי גורדון: כבר היום קיים דבר כזה, וההסדרים האלה חייבים להיות כי אחרת תהיה אנדרלמוסיה, ובסופו של דבר, מי שייפגע זה אותו יצואן קטן, שהרגולטור יגיד – מבחינתי, בלוחות זמנים שלי ובתעדוף שלי, אתה ברמת תעדוף נמוכה ביותר.
<אלי גורדון: מי שבסופו של דבר ישלם ביוקר זה אתה.
<אלי גורדון: זאת נקודה אחת.
<אלי גורדון: בנוסף, בחלק מהמקרים והמגמה הזו הולכת וגדלה בכל העולם – שיותר ויותר, גם במזונות שהם לא מזונות מהחי, מדינות יותר ויותר מתחילות לדבר גוף פיקוח מול גוף פיקוח והמגמה הזו הולכת וגדלה.
<אלי גורדון: לכן הסעיפים האלה צריכים להיות, והם לטובתכם, בסופו של דבר.
יעל גרמן: אני רוצה להדגיש – באמת, אני חושבת שכל חברי הכנסת שיושבים כאן, בוודאי היושב ראש, האוריינטציה שלנו בחוק הזה היא להקל.
יעל גרמן: אבל אני מסכימה עם אלי גורדון בנושא הזה.
יעל גרמן: לא הייתי רוצה לתת לפקיד, מוכשר ככל שיהיה, ישר וכל מה אתם רוצים – היום זה הוא, ומחר זה אחר – לתת לו את שיקול הדעת למי לתת ולמי לא, מתי לתת ומתי לא.
יעל גרמן: אני מסכימה עם אלי גורדון בהחלט שדרושה רגולציה, ושהיא לטובתכם.
<בועז סיטי: אני מסכים אתך, אני פשוט חושב – וזה גם נותן את המענה, שלא צריך לנסח את זה כתנאי לייצוא.
<בועז סיטי: אפשר לעשות את זה כסעיף סמכות ולא כתנאים לייצוא.
<בועז סיטי: מה הכוונה?
<בועז סיטי: השר רשאי לקבוע תנאים לייצוא.
<בועז סיטי: בוא נכתוב, וזה ישרת גם אותך וגם אותנו : "השר רשאי לתת תעודות".
<בועז סיטי: לא לקבוע תנאים לייצוא.
אלי אלאלוף: זה לא כיבודים פה, זה לקיחת אחריות.
<בועז סיטי: נכון.
<בועז סיטי: הוא יהיה רשאי, והוא יהיה - - - משרד הבריאות רוצה את המנגנון המסודר לתת את התעודות האלה, נכון?
<בועז סיטי: גם לנו אין בעיה עם מנגנון מסודר שייקבעו הדברים.
<בועז סיטי: אבל לנסח את זה במסגרת של תנאים לייצוא, כלומר, שאני לא יכול לייצא אם אני לא מקבל את התעודה הזו, כשזה לא נכון וזה לא ככה בכל העולם - - -
<נעה בן שבת: אז אפשר להגיד – הוראות בעניינים אלה.
נגיד ככה: "(א) תנאים או דרישות למתן אישורים, תעודות או רישיונות מאת נותן הרישיון כפי שהתבקשו על ידי מדינות יעד לצורך ייצוא.
נגיד ככה: ..." – איך נותנים, מה ההליך, אתה צריך לבקש בקשה - - -
<בועז סיטי: מה הרישה?
<נעה בן שבת: והדבר הנוסף, (ג), זה "שינויים והתאמות בחובות החלות על יצרן מזון לפי פרק זה, שיחולו על ייצור מזון המיועד לייצוא והתנאים לתחולתם".
<נעה בן שבת: זאת אומרת שפה אתה מאפשר לעצמך להקל עליך בחקיקת המזון.
אלי אלאלוף: אני מכריז על הפסקה בדיון.
אלי אלאלוף: חזרנו מההפסקה.
אלי אלאלוף: לפני ההפסקה זמר רצה להוסיף.
<זמר בלונדהיים: - - - סעיף 75(7) - - - ורישיונות, אז יש בצד זה עלות.
<רוית ארבל הוסמן: ומה בסוף נקבע לגבי הרישא?
<זמר בלונדהיים: הוראות ועניינים אלה בהתייעצות עם משרד הכלכלה ובאישור הוועדה.
<יאיר וייל: זמר, יש לכם בעיה להוריד פשוט את הרישא ולהפוך את (א) ל-(8) ו-(9)?
<יאיר וייל: כלומר להוריד - - -
<נעה בן שבת: אני אגיד לך, העניין הוא הרישא, כולם צריכים להיות בהתייעצות עם שר הכלכלה וזה חשוב.
<נעה בן שבת: חוץ מזה אנחנו מבקשים להוסיף סעיף קטן (ג).
<נעה בן שבת: זה לא מופיע אצלך בנוסח ולכן אני - - -
<יאיר וייל: לא, זה לא מופיע אצלי.
<יאיר וייל: השאלה אם זה מקובל עליכם שפשוט במקום "תנאים לייצוא", יהיה: "(8) הוראות בעניינים שלהלן".
<נעה בן שבת: בעניינים שלהלן, בהתייעצות עם שר הכלכלה.
<יאיר וייל: אז ב-(9) אפשר להוריד את "תנאים נוספים"?
<נעה בן שבת: זה לא יהיה (9), זה יהיה סעיף קטן (ב).
<זמר בלונדהיים: לקחתם את זה מלמעלה?
<נעה בן שבת: הוספנו שינויים והתאמות.
<נעה בן שבת: אם אתה רוצה להקל מהחובות שחלות על יצרן לגבי יצרן מזון לייצוא - - -
<זמר בלונדהיים: אבל יש לנו סעיף כזה.
<זמר בלונדהיים: יש סעיף שנוגע בייצור לצורך ייצוא וסמכות כללית לתת הקלות.
<ענת מימון: זה רק ייצור.
<זמר בלונדהיים: זה פרק הייצור ממילא.
<זמר בלונדהיים: לא צריך את זה.
<יאיר וייל: זה לא חלק מההסדרה הכללית של הייצור לצורכי ייצוא?
<זמר בלונדהיים: בדיוק רציתי להציע שאת כל ההוראות לעניין ייצוא נקבץ למקום אחד, אבל זה נוסח בלבד.
<זמר בלונדהיים: יש סעיף מהותי שמדבר על הקלות לעניין ייצור לצורך ייצוא.
<זמר בלונדהיים: דיברנו עליו.
<יאיר וייל: שזה יהיה חלק מההסדרה הכוללת.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שיהיה בסוף סימן ייצוא.
אלי אלאלוף: כשאתה אומר שיש עלות לאגרה הזאת, לא קובעים את העלות?
<זמר בלונדהיים: לפעמים קובעים בחוק, לרוב מותירים את זה לתקנות.
<זמר בלונדהיים: מה?
מאיר כהן: במקום "ייעודי" – "ייחודי".
<נעה בן שבת: יש לנו הגדרה של "מזון ייחודי".
<נעה בן שבת: הוא כולל 3 סוגי מזונות.
<נעה בן שבת: המזון הייחודי כולל גם את המזון הייעודי.
<אלי גורדון: כיוון שטמפרטורה מבוקרת, גם האריזה בטמפרטורה מבוקרת, הם ברישיון.
<אלי גורדון: פה ניסינו לתת מענה לחלק - - -
אלי אלאלוף: תשאל שוב בבקשה את השאלה.
אלי אלאלוף: לא שמענו.
<רוברט סגל: בעניין פסקה (5), לא הבנתי את מהות הסעיף "תנאים לעניין צירוף יחד, עטיפה או דרך אחרת, של מספר מוצרי מזון מסומנים וארוזים מראש על ידי יצרן, אשר אינם דורשים אחזקה בטמפרטורה מבוקרת".
<רוברט סגל: יש בתקן 1145 תנאים מיוחדים לאריזה כוללת, שכוללת בתוכה מספר מוצרי מזון ארוזים לעניין סימון.
<רוברט סגל: איזה תנאים מבקש השר לקבוע ודווקא למוצרים אלה?
<אלי גורדון: אני רוצה להזכיר את הדיונים שבהם הייתה בקשה להפריד בין מקרים שבהם מתבצעת אריזה וסימון מוצרים כחלק בלתי נפרד מתהליך ייצור ולתת מענה בצורה כזאת או אחרת למקומות או גופים שלא מייצרים אלה אורזים מזונות שהם כבר ארוזים.
<אלי גורדון: גם לעסקים מסוג זה צריך לתת מענה בשאלה מה יהיו התנאים התברואתיים המינימליים.
<אלי גורדון: זאת אחת הסיבות שיש פה את הסעיף כפי שהוא מפורט ומנוסח כרגע.
<בועז סיטי: נגיד מישהו עושה שוקולד עם קרקר, זה נופל לתוך זה פתאום?
<בועז סיטי: אלו שני דברים ארוזים.
<אלי גורדון: אתה מדבר על השרינק?
<בועז סיטי: לא שרינק.
<בועז סיטי: יש לך אריזה כמו שעושים יוגורט עם פתיתי שוקולד, אלו שני מוצרים.
<אלי גורדון: תהליך כזה מתבצע ברמת היצרן עצמו.
<אלי גורדון: פה אנחנו מדברים על עסק שמנותק כבר מהיצרן ומתבצע תהליך שהוא צירוף ואיחוד של - - -
<נעה בן שבת: אז אולי זה לא בפרק הנכון.
<נעה בן שבת: אנחנו כשיו בפרק של הייצור, ואם זה המשווק אז אולי אנחנו צריכים להעביר את זה למקום המתאים לו.
<אלי גורדון: זה לא עניין של משווק.
<אלי גורדון: זה יכול להיות כל עסק.
<אלי גורדון: זה יכול להיות ברמה של משווק.
<אלי גורדון: חברים, אני רוצה להזכיר לכם שההסדר הזה ניתן לבקשה שלכם, שיש עסקים שאין להם שום פעילות, הם פשוט אוספים מזונות ויוצרים סלסלות חג וכולי.
<נעה בן שבת: זה נחשב ייצור?
<נעה בן שבת: זה לא פעולת ייצור, אז אולי נשים את זה במקום אחר?
<אלי גורדון: נכון, זאת לא פעילות ייצור, אבל יחד עם זאת, גם במקומות כאלה אמורים להתקיים תנאים מינימליים תברואיים איך לאחסן מזון.
<אלי גורדון: הרי לא נרצה שהמזון הזה, מכיוון שזה לא יצרן, שייארז במקום שהוא, למשל, מפעל לפחחות.
<נעה בן שבת: אז אני רוצה להציע שנשקול את המיקום של הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: כרגע זה נראה שהוא לא במקום המתאים לתקנות לעניין ייצור מזון.
<נעה בן שבת: חשבנו קודם שזה מדבר על היצרן דווקא.
<ענת מימון: או על סימון.
<נעה בן שבת: אבל לא מדובר על היצרן ולא על הסימון, אז אולי נשקול זה צריך להיות בהוראות כלליות.
<רוברט סגל: לא נידרש - - - צריך לדאוג שלא תהיה סתירה מול 1145.
<אלי גורדון: חברים, 1145 - - -
אלי אלאלוף: הנקודה מאוד טכנית.
אלי אלאלוף: אני מציע שתסגרו את זה בדיון הטכני ביניכם.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שאנחנו מגיעים לסימן ד' שהוא הסדרת ייבוא מזון.
אלי אלאלוף: תרשו לי להגיד כמה מילות פתיחה.
אלי אלאלוף: אולי זו המטרה המרכזית.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל גרמן הזהירה אותי או הפנתה את תשומת לבי לנקודה הזאת.
אלי אלאלוף: זאת מטרת החוק.
אלי אלאלוף: בכלל כחברי כנסת, בעיקר בקואליציה, אבל חברים אחרים בשמחה יכולים להצטרף.
אלי אלאלוף: הם בטוח יבינו את המטרה: כדי לאפשר תחרות פתוחה יותר בייבוא מזון.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור.
אלי אלאלוף: זה לטובת האזרח, לטובת המייצרים פה וגם לטובת שוק פתוח יותר משהו היום.
אלי אלאלוף: אני בטוח שיהיו דיונים עם מתח מסוים.
אלי אלאלוף: אין לי בעיה להתמודד עם זה, אבל בואו נעשה את זה בטון טוב כפי שזה נעשה עד עכשיו.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים פה על הצרכנים, בעיקר הפשוטים שזקוקים למזון זול יותר – זה לא אומר שהוא פחות טוב – אז ברשותכם נתחיל בנושא הזה.
אלי אלאלוף: תשומת לבכם לעניין הזה ולמטרת החוק, המטרה המרכזית אולי של החוק הזה.
<רז הילמן: אני מודה לך על הדברים.
<רז הילמן: אני חושב שזה סימן מאוד חשוב, כל מה שעוסק בפיקוח על הייבוא.
<רז הילמן: אני מזכיר את הדברים שאמרתי בדיון הראשון על החוק הזה שההקלות שניתנות כאן על ייבוא מזון, ניתנות אך ורק ביחס למזון שמוגדר כמזון רגיל.
<רז הילמן: ביחס למזון שמוגדר כמזון רגיש אין כרגע הקלות.
<רז הילמן: ייתכן שבהמשך יהיו הקלות כאלה בתקנות, זה מצד אחד.
<רז הילמן: מצד שני, כל נושא רשימת המזונות הרגישים בישראל היא רשימה רחבה הרבה יותר מאשר בעולם.
<רז הילמן: בחוק הוגדרה תקופה מאוד ארוכה של בערך 4 שנים עד שנדרש משרד הבריות לבחון מחדש את הרשימה על בסיס הקריטריונים שנקבעו בחוק הזה.
<רז הילמן: באותה ישיבה, אמרת, אדוני היושב-ראש, שנראה לך נכון שלא להמתין עם העניין הזה ושיוקמו צוותי עבודה במקביל.
<רז הילמן: אם ניתן לדחוף את הנושא הזה כדי לוודא שבלוחות זמן קצרים, ייבחן גם הנושא של רשימת המזונות הרגישים וגם הנושא של תקנות עם מסלול ירוק לייבוא של מזונות רגישים על-ידי יבואנים שהמוצרים שלהם מגיעים לישראל כבר תקופה אורכה בלי בעיות.
<רז הילמן: זה היה מצוין ויתרום תרומה באמת מהותית בהקשר של פתיחת השוק והקלה על הייבוא ועל יוקר המחייה.
<רז הילמן: נושא שני, באותו הקשר ועל מנת לאפשר ליבואנים שהם לא יבואני ענק שמביאים בהיקפים עצומים, להביא לארץ מוצרים, יש היום דרישה בסימון של מזון שגם הסימון שלא בשפה העברית צריך לעמוד בדרישות הסימון המקומיות.
<רז הילמן: כשיבואן מקביל מביא מוצר מזון שכבר ארוז מראש ומסומן לפי הדרישות של אותה מדינה שבה היום המזון משווק, הרבה הפעמים יכול להיות מצב שהסימון לא תואם את הסימון בעברית, ואז הוא צריך או לדרוש מהיצרן לשנות את האריזה בחו"ל ולהתאים אותה מהתחלה לדרישות בארץ, או בדרכים כאלה ואחרות להסתיר את אותו כיתוב בעייתי.
<רז הילמן: אנחנו חושבים שנכון בעניין הזה לאמץ את הרגולציה אירופאית שאומרת שכל עוד הסימון בשפה המקומית – בשבילנו הסימון בעברית – יהיה סימון שתואם לכל דרישות הדין הישראליות, בעצם הסימון שהוא לא בשפה העברית לא יגביל כל עוד אין בו ייחוס סגולות ריפוי.
<רז הילמן: אולי גם אפשר לעשות הסדר ביחס לאלרגנים אבל שלא ייתפסו על דברים קטנים בסימון הלועזי שיפריעו להכנסת המוצר לארץ?
איציק שמולי: השאלה היא מה זה דברים קטנים?
איציק שמולי: פה בכנסת האחרונה וגם בזו שהייתה לפניה, מחוקקים חוקים לטובת הצרכנים כדי שיידעו מה הם קונים.
איציק שמולי: למה אתה מתכוון כשאתה אומר תיקונים קטנים?
<רז הילמן: אתה צודק.
<רז הילמן: אותן דרישות שעושות בישראל יהיו מחייבות גם את היבואן הכי קטן שהוא רק יבואן מקביל, הוא יהיה חייב לעמוד בדרישות האלה אבל הוא יעשה את זה במדבקה שכולה בעברית.
<רז הילמן: הצרכן יורגל לחפש את המדבקה בעברית ויידע שכל האינפורמציה שהוא צריך מופיעה במדבקה הזאת.
<רז הילמן: זה ההסדר שאני לוקח מאירופה.
<רז הילמן: אני לא ממציא את הגלגל.
<רז הילמן: יש לנו חוות דעת שמסבירה את זה ואני יכול להעביר אותה לוועדה, אם רוצים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לך על ההשלמה.
אלי אלאלוף: אשמח מאוד אם חברת הכנסת יעל גרמן, שבהתייעצות פנימית העלתה את הנושא הזה, תתייחס.
אלי אלאלוף: אנחנו מעוניינים להתייחס לנושא של המזון הרגיש, שהוא דווקא מגיע לאוכלוסיות אולי מוגבלות מבחינת הגודל אבל מאוד רגישות וזקוקות להתייחסות.
אלי אלאלוף: נעשה את הכול כדי שאם אפשר, נטפטף עוד אפשרויות כאלה בתוך החוק הקיים, ואם לא, כפי שהבטחנו, נקיים דיון אינטנסיבי במקביל כדי להתייחס לנושאים אלה בהמשך הקדנציה הזאת.
<רז הילמן: אני רק אגיד שלא מדובר בהיקפים קטנים.
<רז הילמן: יש מזון רגיש רב מאוד, זה לא משהו מוגבל.
<רז הילמן: יש פה הרבה מאוד מוצרים.
אלי אלאלוף: אני מסכים קיבלתי על זה הרצאה ואני חייב להודות לחברים שלי ממשרד הבריאות והאוצר שהזהירו אותי בעניין הזה ובצדק.
אלי אלאלוף: האם חברת הכנסת יעל גרמן רוצה להוסיף?
אלי אלאלוף: בבקשה, אנחנו מתחילים בהקראה.
<נעה בן שבת: אדוני, אם אפשר לבקש שעוד לפני שנכנס לסעיף, כיוון שהגדרות רבות בסעיף ההגדרות נוגעות בסעיף הזה, אם אפשר בבקשה לחזור לסעיף ההגדרות, לסעיף 26 בהצעת החוק, ולקרוא אותן.
אלי אלאלוף: זה השלב שיועצים קובעים.
אלי אלאלוף: את יכולה.
<נעה בן שבת: האם זה בסדר?
<נעה בן שבת: כיוון שרוב ההגדרות נוגעות לסימן הזה וכדי שלא נפספס משהו, אז אולי נקרא את זה למעט הדברים שכבר דנו בהם והעלינו אותם.
אלי אלאלוף: ברשותכם, תחזרו לסעיף 26.
מאיר כהן: בדף 1402.
<נעה בן שבת: "הגדרות 26.
<נעה בן שבת: בפרק זה – "אזור" – אזור וכן שטחי המועצה הפלסטינית, כהגדרתם בתוספת לחוק להארכת תקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשל"ח– 1977‏; "אישור יצור נאות" – אישור לפי להוראות סעיף 67 שניתן מנהל שירות המזון לבעל רישיון ייצור.
<נעה בן שבת: " כל ההוראות מי נותן ומה נותן קבועות בסעיף.
<נעה בן שבת: ""אישור מוקדם לייבוא" – אישור לפי סעיף 92 לייבוא מזון רגיש מסוים שניתן ליבואן רשום.
<נעה בן שבת: כתוב פה למי הוא ניתן ומה המשמעות לייבוא מזון רגיש מסוים.
<זמר בלונדהיים: איפה אתם רוצים להוסיף "מזון מסוים"?
<נעה בן שבת: להזיז את המילים.
<נעה בן שבת: ""אישור קבלת הצהרה" – אישור מקוון לפי סעיף 109 בדבר קבלת הצהרה לייבוא מזון רגיל, שניתן ליבואן רשום;".
יעל גרמן: בדרך ממוחשבת.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים שהאישור יהיה מקוון ואז המשמעות היא בדרך ממוחשבת באמצעות האינטרנט.
<נעה בן שבת: ככה זה ניתן.
<נעה בן שבת: דיברנו על הגדרת אריזה בפרק ב'.
<נעה בן שבת: ""בית קירור" – מקום המשמש לאחסנת מזון בקירור או בהקפאה; "אתר האינטרנט" – הדף האינטרנט של שירות המזון באתר האינטרנט של משרד הבריאות;".
<זמר בלונדהיים: את מוסיפה את זה להגדרה עצמה?
<זמר בלונדהיים: זה אומר שכל מקום בחוק בו אנחנו משתמשים במונח "התראה", אנחנו צריכים לכתוב את כל זה.
<זמר בלונדהיים: בכוונה לא כתבנו.
<נעה בן שבת: יש מקומות שאתה אומר הצהרה אבל אתה לא מתכוון להצהרה הזאת, לכן אנחנו רוצים לחדד אותה.
<רז הילמן: את יכולה להקריא את ההגדרה של אריזה?
<נעה בן שבת: אני אקרא אותה למען הסדר הטוב.
<נעה בן שבת: דיברנו על הנושא הזה ואמרנו שאריזה זה: "עטיפה או מיכל שהמזון נארז בו, כולו או חלקו, או שנותנים לתוכו מזון;".
<נעה בן שבת: ""הוועדה" – ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת;".
<זאב פיקובסקי: לגבי האריזה, יש כאן איזושהי נקודה לא ברורה.
<זאב פיקובסקי: יש גם אריזות ישירות ולא ישירות ויש חקיקה בין-לאומית ודברים מהסוג הזה.
<זאב פיקובסקי: את מדברת כרגע על אריזה שנארז בה מזון באופן ישיר, זאת אומרת שיש contact, מה שנקרא food contact, עם האריזה.
<זאב פיקובסקי: יש אריזות שאין בהן.
<זאב פיקובסקי: הם גם אריזות מזון אבל אין שם מגע ישיר עם המזון.
<אלי גורדון: אתה מתכוון לאריזה משנית?
<זאב פיקובסקי: נכון.
<זאב פיקובסקי: אז תכתוב "אריזה שיש בה מגע עם המזון".
<זאב פיקובסקי: זאת הכוונה שלנו.
<זמר בלונדהיים: אריזה שבה נארז המזון.
<נעה בן שבת: שהמזון נארז בה, אבל זה כתוב פה.
<רוית ארבל הוסמן: אריזה זו הגדרה חדשה שהוספה?
<נעה בן שבת: דברנו עליה ב-16/9.
<נעה בן שבת: ב-17/9 היה במקומה "צרור" – כל דבר שעוטפים או מצרפים בו מזון.
אלי אלאלוף: נמחק.
<נעה בן שבת: אמרנו שלא משתמשים במילה "צרור" אלא דווקא במילה "אריזה".
<נעה בן שבת: הנושא של "חומר טעם וריח", "חומר מסייע יצור" – קראנו אותם בהקשר של סימן ב'.
<נעה בן שבת: ""חלב גולמי" – נוזל, למעט קולוסטרום, המתקבל על ידי חליבה של בעל חיים שלא עבר תהליך עיבוד, לרבות אריזה.
<נעה בן שבת: לעניין זה עיבוד, לרבות הוספה או גריעה מהחלב הגולמי;".
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לכתוב את זה קצת אחרת, אבל זה עניין נוסחי ואני לא רוצה להטריד את הוועדה בזה כרגע.
<נעה בן שבת: ""חוק הגנת הצרכן" – חוק הגנת הצרכן, התשמ"א–1981‏; "חוק התקנים" – חוק התקנים, התשי"ג–1953‏; "חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים" – חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז–1957‏; "חוק רישוי עסקים" – חוק רישוי עסקים, התשכ"ח–1968‏;".