GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תהילה רוט: עקרונית בהמשך למה שאמרתי קודם ההשלמה להסדר הזה צריכה להיות בתמונת ראי של הסדרה בתחיקת הביטחון בחקיקה הפנימית ביהודה ושומרון של אותן הסמכויות שיידרשו לגורמים שיפקחו במעברים ביציאת המזון משטחי הרשות לשטחי ישראל.
<תהילה רוט: אלה סמכויות שלא יוסדרו בחוק הזה, אלא אחרי שהליכי החקיקה יושלמו יחד עם היועץ המשפטי של איו"ש יוסדרו אותן הסמכויות של הגורמים המפקחים, ובעצם ייצרו את החיבור בין הדרישות של המשווק מן האזור כאן לבין אותן הסמכויות שיידרשו גם מהמפקחים וההיתרים שיידרשו ויציאת המזון מאיו"ש לישראל.
<תהילה רוט: זה מה שישלים את זה.
אלי אלאלוף: זה אומר שמבחינה בירוקרטית אנחנו מכבידים בעניין הפיקוח על המוצר?
אלי אלאלוף: אנחנו מייעדים אותו או מייצרים אותו?
<תהילה רוט: אני לא יכולה לתת את התמונה ביחס למצב העובדתי בשטח.
<תהילה רוט: הגורמים המקצועיים אמרו לנו שבהיעדר הסדרה יש קושי של ממש להכניס מזון לישראל בגלל שיקולים של בריאות הציבור.
אלי אלאלוף: איך זה נעשה במשך 50 שנה?
<תהילה רוט: לפי מה שנאמר לנו, בגלל היעדר יכולת הפיקוח על המזון יש סוגי מזון שבאופן קטגורי הכניסה שלהם לישראל נמנעת.
<תהילה רוט: טוב שגורמי המקצוע יציגו את זה.
<תהילה רוט: לשאלה האם זאת החמרה או לא, לפחות כמו שלנו הוצגה התמונה, וכמו שאנחנו רואים אותה, היעדר של הסדרה – בגלל שיקולים של בריאות הציבור – יכול למנוע כניסה של מזון, במיוחד מזון רגיש.
<תהילה רוט: ההסדרה דווקא תאפשר את כניסת המזון לישראל ואת שיווקו.
<אלי גורדון: עוד נקודה שאמנם ציינתי בהתחלה, אבל לא הייתי מספיק חד וברור – למעשה, זאת עוד סיבה למה זה מקל.
<אלי גורדון: אם מישהו היום מעביר את המזון משם, ואין לו לא רישיון יצרן ולא רישיון לייבוא, משמעות הדבר שהוא חסום – אין לו אפשרות למכור את הסחורה הזאת.
<ענת מימון: אבל יש היום העברות כאלה?
<אלי גורדון: הן מתבצעות, אבל הן ספורדיות ביותר כי יש בעייתיות לתקף את התהליך ולהבטיח את - - - יותר מפעם אחת.
מאיר כהן: משרד הבריאות, יש לי עוד שאלה, אתם מבינים שהחוק הזה אמור להוריד את יוקר המחיה?
<אלי גורדון: אנחנו מבינים שהוא צריך להוריד את יוקר המחיה.
מאיר כהן: כי ככל שאני נובר בחוק אני רואה שאתם בעצם תופסים פלטפורמה של הסדרות בלי לחשוב.
מאיר כהן: החוק הזה, מי שהגה אותו – וכשיעל טיפלה בחוק הזה, ובוודאי אלי מטפל בחוק הזה כי אני לא ראיתי ועדה שיושבת על המדוכה בנחישות - -
אלי אלאלוף: באובססיה.
מאיר כהן: - - כדי לבוא לתושבים עם בשורה שאנחנו מורידים את יוקר המחיה.
מאיר כהן: אתה יכול להגיד את זה בוודאות?
<אלי גורדון: אנחנו רוצים להוריד את יוקר המחיה.
<אלי גורדון: יחד עם זאת אנחנו לא צריכים לשכוח שיש לנו עוד מטרה – להבטיח שאותו מזון יהיה בטוח לצריכה.
מאיר כהן: עד עכשיו עשיתם את זה היטב.
אלי אלאלוף: אני אעזור לך הפעם.
אלי אלאלוף: אני מאמין שאם באמת ייכנס בן אדם מכל הסוגים מהאזור שהמוצרים שם יהיו זולים יותר מהייבוא מחו"ל או הייצור המקומי.
אלי אלאלוף: וזה יוריד.
אלי אלאלוף: מה שכן, וטוב להעלות – וברכות לכם – ההסדרה הזאת תאפשר יותר ביטחון באיכות של המוצרים - -
יעל גרמן: רק את ההסדרה לא צריך היה לעשות בחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: - - אני קניין בשוק באר-שבע, ואני מפטפט עם המוכרים – הרבה סחורה מגיעה מהאזור ללא פיקוח.
יעל גרמן: נקווה שיהיו עגבניות בשנה הבאה.
אלי אלאלוף: בעוד ארבעים יום יהיו לך.
אלי אלאלוף: בינתיים לא כדאי לך.
יעל גרמן: לא, שיהיו גם מהאזור, אני מתכוונת.
אלי אלאלוף: מצאו פראיירים כמונו שקונים בכל מחיר.
אלי אלאלוף: אני החלטתי שאני לא קונה אז אשתי קונה.
אלי אלאלוף: אני לא קונה כי זה לא נורא לחיות כמה שבועות בלי עגבניות.
אלי אלאלוף: אבל אמרו לי שבתוך ארבעים יום יהיו עגבניות.
<עדנה הראל: אני רוצה להתייחס לשאלה העקרונית בעניין המטרה של החוק הזה – זה נכון שההנעה לדחיפות של החוק ושל ההסדר נבעה מהרצון להוריד את יוקר המחיה, וההנחה היא שהקלה בבדיקות הייבוא והליכי הייבוא ייצור תחרות והורדת מחירים.
<עדנה הראל: אבל – וזה "אבל" במובן לא של משהו שעומד כנגד וגורם ליוקר, אלא במובן שהתיקון שהתבקש לשנות את המודל של הייבוא הוא תיקון רחב יותר כי הוא חייב ליצור הסדרה בדרכי השוק כדי להבטיח את אותה בריאות ציבור.
<עדנה הראל: לכן יש הליכים שלא היו קיימים קודם, והם חלק מהמחיר הכולל של המהלך הזה, ואליו הצטרפו שני נושאים שנדרשו לחקיקה כוללת, ולכן מדובר פה בהסדר כולל – ואני מבקשת מחברי הכנסת לקחת את זה בחשבון.
<עדנה הראל: נכון היה לעשות את זה בהסדר כולל, ולכן הממשלה הביאה הסדר מקיף: האחד הוא ביטול צווי הפיקוח לפי חקיקת החירום.
<עדנה הראל: חלק מאוד רחב מכל ההסדרים בתחום המזון בישראל הם על-פי צווי הפיקוח.
<עדנה הראל: צווי הפיקוח, כמו שאתם מכירים גם מנושאים אחרים שנמצאים על שולחנן של ועדות הכנסת מומרים לחקיקה מודרנית לא כחקיקת חירום; חקיקה שיש בה איזונים של זכויות וגם הסדרה לפי דרכי המנהל המקובלות.
<עדנה הראל: לכן החוק הזה כולל עוד היבטים.
<עדנה הראל: הנושא השני שחייב הסדרה דחופה – וחברת הכנסת גרמן מכירה מתפקידה הקודם – זה עניין הפיקוח הווטרינרי שהייתה בו גם התחייבות לבג"ץ לעשות הסדרה דחופה ומידית של המדינה, והוא כרוך גם כן בפיקוח בשווקים.
<עדנה הראל: זאת אומרת כל הדברים נכרכו יחד לחוק אחד שהוא חוק כללי שהדחיפה לעשות אותו מהר נבעה מהרצון לעשות את השינוי המבני שכלול כאן.
<עדנה הראל: אבל יש פה תמונה כוללת.
מאיר כהן: בעניין הפיקוח הווטרינרי יש לנו המון מה להגיד.
<עדנה הראל: אני מבקשת שהוועדה תיקח את זה גם בחשבון בביקורת.
<עדנה הראל: יש פה עוד מטרות נסתרות בהסדר הזה.
יעל גרמן: יש לי מה להעיר לזה.
מאיר כהן: בסופו של יום עיני המדינה תלויות בוועדה הזאת בכל מה שקשור ליוקר המחיה.
מאיר כהן: אנחנו נוכל להסביר עד מחר שעשינו הסדרה כזאת או אחרת.
מאיר כהן: אנשים לא כל כך ימדדו אותנו אם לקחנו את הפיקוח מהרשויות והעברנו לתאגיד.
מאיר כהן: זה לא מעניין אף אחד.
מאיר כהן: מה שמעניין זה האם מחר בבוקר הירקות והמוצרים יעלו פחות.
<עדנה הראל: זה גם מושג כאן.
<עדנה הראל: אני רק אומרת שההסדר הזה כולל עוד דברים.
אלי אלאלוף: בנקודה הזאת, חבר הכנסת מאיר כהן, ידידי, ביקשנו מאנשי האוצר להביא עד שבוע הבא ניתוח איך החוק הזה עושה מה שאתה אומר, ואינו מוריד את המחירים.
אלי אלאלוף: אני מודיע שבאחד הימים הקרובים בשבוע הבא הדיון יתקיים בהשתתפות שר האוצר.
אלי אלאלוף: אני לא יודע באיזה יום כי הבוקר היה שינוי, אחרת הייתי מודיע לכם כבר.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתעבירו את זה לאמיר כדי שתהיו מוכנים ותכינו את המסמך מספיק בזמן.
אלי אלאלוף: אני רוצה מאוד להפיץ אותו בוועדה.
אלי אלאלוף: אחרי הדיון הכללי כולם יידעו אותו.
יעל גרמן: עדנה, אנחנו נמצאים במסגרת של חוק ההסדרים שכולנו יודעים שזאת לא המסגרת האידיאלית להעביר חוקים.
יעל גרמן: זאת מסגרת מאולצת שניתן וצריך להשתמש בה במשורה וכמה שפחות.
יעל גרמן: להערכתי, את כל החוק הזה היו צריכים לחלק בדיוק כמו שאמרת.
יעל גרמן: יש לנו נושא חוקי החירום שהעברנו גם בממשלה ה-19 כחוק בפני עצמו.
יעל גרמן: פשוט העברנו את כל חוקי החירום, קבענו כך וכך וזה עבר.
יעל גרמן: ביטלנו אותם.
יעל גרמן: יש באמת ההסדרה של הפיקוח הווטרינרי שהוא מאוד חשוב.
יעל גרמן: אני יודעת כמה שנים ניסו להעביר אותו ולא הצליחו; יש כמובן גם ההסדרה של כל אמצעי הביטחון במזון, ויש הורדת המחיר.
יעל גרמן: ההצדקה לשים את החוק הזה בחוק ההסדרים ולהעביר אותו במהירות נובעת אך ורק מהמדיניות של הממשלה להוריד מחירים.
יעל גרמן: אני לא חלק ממנה, אבל אני תומכת במדיניות הזאת.
יעל גרמן: לא הייתה הצדקה לשים בתוך החוק הזה את כל שאר הדברים שהם טרמפיסטים שמן הראוי לעשות אותם, אבל לא במסגרת חוק ההסדרים.
יעל גרמן: ההסדרה של הווטרינריה לא צריכה את חוק ההסדרים; כל האבטחה של מעבר בטוח לא צריך את חוק ההסדרים; וגם לגבי חוקי החירום לא צריך את חוק ההסדרים.
יעל גרמן: אם היו שומעים בקולי היו לוקחים אך ורק את מה שיבואו ויאמרו שזה אך ורק מוריד את המחירים, ורק את זה מעבירים בחוק ההסדרים.
יעל גרמן: כל השאר – לוקחים את הזמן כמו שצריך לדיונים לא בלחץ.
יעל גרמן: אני יושבת כאן במתח כי יש לי חוק הטרור בוועדת החוקה.
יעל גרמן: אני תכף רצה לשם.
יעל גרמן: אבל אם היו לוקחים רק את מה שצריך לחוק ההסדרים אז לא היינו יושבים ושואלים את השאלות.
יעל גרמן: אבל למזער, אם כבר כרכו הכול בסל אחד ובחבילה אחת אז מינימום שנהיה באמת בטוחים שבסוף הדרך הזאת של חוק ההסדרים – שהיא לא הדרך הראויה – תהיה בסופו של דבר הורדת מחירים.
יעל גרמן: את זה חשוב לנו מאוד להבהיר לחברים היקרים והיסודיים של משרד הבריאות.
<עדנה הראל: אם יורשה לי, אדוני, משפט אחד מבחינה משפטית רק מכיוון שזה נשאר בפרוטוקול.
<עדנה הראל: מבחינה משפטית במשרד המשפטים ראינו את הדברים כרוכים זה בזה ולא ניתנים להפרדה גם במהלך - - - לא ראינו אפשרות לעשות הסדרה על יבואנים והסדרה של פיקוח בלי ליצור את הסטנדרטים ואת התקנות באופן שעלו, וזה בעצם הביטול של צווי הפיקוח.
<עדנה הראל: הפיקוח הווטרינרי גם הוא שלוב בפיקוח.
<עדנה הראל: ביקשו מאתנו לעשות הפרדות, ולא ראינו את האפשרות המשפטית לעשות הפרדה.
<עדנה הראל: הדברים כאן, בעינינו, כרוכים כאן באופן כל כך אינטגרלי - -
יעל גרמן: רק שלפחות נדע שבסוף הדרך יש באמת הוזלת מחירים.
אלי אלאלוף: עובדים על החוק הזה למעלה משלוש שנים.
אלי אלאלוף: שר האוצר החליט להעביר אותו, ואפשר יהיה לשאול אותו בשבוע הבא.
אלי אלאלוף: הוא החליט שזה סוף פסוק ויש לקדם אותו.
אלי אלאלוף: כמו שראית במאמר היום החגיגה נמשכה על חשבון האזרח הפשוט.
אלי אלאלוף: זה מאמץ גדול לוועדה – אני מודה – אבל נעשה את זה.
אלי אלאלוף: נגמור במועד הנכון כי זה חוק יסודי מאוד.
אלי אלאלוף: יעידו על כך אנשי הלשכה המשפטית שלנו ומשרד המשפטים שלא היה חוק כזה כבד.
אלי אלאלוף: עובדה, זה למעלה משלוש-מאות סעיפים בלי לדבר על תת-הסעיפים.
אלי אלאלוף: נמשיך בדיוק, ברשותכם.
<נופר טל: אני יועצת משפטית של "חצי חינם".
<נופר טל: אני רוצה להשיב לחברת הכנסת גרמן ולחבר הכנסת כהן.
<נופר טל: אני מתנצלת שאני מעכבת אותך.
<נופר טל: אני לא יכולה שלא להסכים איתם יותר בתור אזרחית במדינה, אבל התשובה – וחברי מהרשתות הקמעוניות ומהיצרנים והתעשיינים יענו לך בלאו גדול – לא – בגלל אותם הסברים.
<נופר טל: זה לא יוזיל את העלויות - -
אלי אלאלוף: אני מציע שנעשה את זה בדיון עם שר האוצר.
אלי אלאלוף: כן, גברת.
<אפרת אביאני: קודם כול אני מתנצלת שלא הייתה לנו נציגות - -
מאיר כהן: חיפשנו אותך אתמול.
<אפרת אביאני: אני מתנצלת מאוד.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעבירי את זה הלאה.
אלי אלאלוף: מהתחלת הדיון על החוק הזה לא הייתה נציגות למשרד.
<אפרת אביאני: אנחנו היינו בדיון אחד או שניים - -
אלי אלאלוף: אחד אולי.
<אפרת אביאני: אחד או שניים.
<אפרת אביאני: באמת אחר כך הפסקנו להגיע, ועל זה אני מתנצלת.
<אפרת אביאני: עכשיו אני כאן, ואנחנו נקפיד שתהיה פה נציגות קבועה.
<אפרת אביאני: לגבי הקשר ליוקר המחיה ולפרק הפיקוח הווטרינרי.
<אפרת אביאני: פרק הפיקוח הווטרינרי באמת יוצר מסגרת של פיקוח וטרינרי שלא היה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנדון בזה כשנגיע - - -
<אפרת אביאני: אבל רק מילה אחת.
<אפרת אביאני: הבשורה הגדולה בפרק הזה בכל מה שקשור בהוזלת יוקר המחיה זה הביטול של ההסדר האנאכרוניסטי הכבד והמיושן של בדיקות המשנה.
<אפרת אביאני: זאת נקודה מאוד חשובה שיש לה קשר ישיר להוזלת יוקר המחיה.
<אפרת אביאני: אני בטוחה שאם שר האוצר יגיע לפה הוא בוודאי יסביר.
<אפרת אביאני: לכן זה מאוד חשוב ומאוד רלוונטי לדיונים האלה.
אלי אלאלוף: בהחלט, אני מסכים.
מאיר כהן: כשנגיע לדיון הזה אני אדבר.
מאיר כהן: אני הייתי ראש עיר, ובדיקות המשנה מאוד חשובות.
מאיר כהן: אתם פורצים פתח לקטסטרופה.
מאיר כהן: שנית, אנחנו גם ועדת העבודה והרווחה.
מאיר כהן: אנחנו גם דואגים לאנשים עובדים.
מאיר כהן: כשהקימו את תאגידי המים אז אמרו להעביר את כל העובדים של הרשויות לתאגידים.
מאיר כהן: זה לא היה הוגן ונלחמתי על זה כיושב-ראש מטה המאבק, והשארנו את העובדים.
מאיר כהן: כשנגיע נגיד מה ההצעות שלנו, אבל אין שום סיבה בעולם לקחת שלוש מאות רופאים וטרינריים ולזרוק אותם כי מישהו רוצה להקים תאגיד.
מאיר כהן: תאגידי המים זה הכישלון הגדול ביותר של העשור האחרון.
מאיר כהן: גם תאגידים מהסוג הזה זה יהיה כישלון.
מאיר כהן: אסור שמי שבודק את המזון יהיו עובדי קבלן.
מאיר כהן: הם הולכים להיות עובדי קבלן.
אלי אלאלוף: זה דיון כבד מאוד, לפחות לפי הלחצים שיש עלי.
<אפרת אביאני: יש פה הצגה מאוד חד צדדית של הסוגיה, אבל אני אשמח לא לקחת את הזמן של כל הנוכחים.
אלי אלאלוף: זה חבר הכנסת וחבר שלי, מותר לו.
אלי אלאלוף: נקיים את הדיון בעניין הזה בבוא הזמן.
אלי אלאלוף: יהיה דיון חם, אל תדאגו.
<ענת מימון: לא קיבלנו לגבי סעיף קטן (ג) תשובה אם להחריג את כל סעיף קטן (א) או סעיפים מסוימים.
<תהילה רוט: אני לא רוצה להגיד תשובה בלי שעוברים לראות שלא מייתרים.
<תהילה רוט: אבל עקרונית צריך לראות שמזון שמיוצר בשטחי ההתיישבות מוחרג מההסדר של משווק מהאזור.
<תהילה רוט: זאת התוצאה שצריכה להיות כדי שלא יהיה נתון לשני מקרים מקבילים.
<נעה בן שבת: רק להסביר את הפרקטיקה.
<נעה בן שבת: אמרת שסעיף 172 מפנה לסעיף 135 כי בעצם מחילים הוראות מסוימות.
<נעה בן שבת: היבואנים אומרים שהמשווק מן האזור מתנהג בצורה דומה ומקבילה לאותן הוראות, ולכן לגבי ההוראות של אותם סעיפים – למשל פה, של סעיף 92 של הדרישה למתן אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש – יחולו בשינויים המחויבים.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים פה על ייבוא, אנחנו מדברים פה על הבאת מזון מן האזור, אבל אנחנו מחילים את אותן הוראות בשינויים המחויבים.
<נעה בן שבת: לכן יש פה הפניה של סעיפים לסעיפים אחרים.
אלי אלאלוף: בבקשה, ד"ר סורקיס.
אלי אלאלוף: תציג את עצמך, בבקשה.
<רוני סורקיס: אני רוני סורקיס מ"שופרסל".
<רוני סורקיס: מה הכוונה בסעיף 168(2)?
<רוני סורקיס: מי זאת הרשות המוסמכת באזור?
<תהילה רוט: הגורם הרלוונטי במנהל האזרחי.
<תהילה רוט: בעצם הוא ייתן היתר להוצאת מזון, ואותו היתר הוא אחד מהתנאים להכנסת המזון לישראל.
<תהילה רוט: זה מכוח צווי המפקד הצבאי.
<רוני סורקיס: רשימת המזונות המותרים להוצאה משם מופיעה פה?
<תהילה רוט: זאת ההסדרה שאמרתי שעדיין לא נעשתה.
<תהילה רוט: ההסדרה המקבילה ביחס לסמכויות המפקד הצבאי שיסמיך את אותם מפקחים וייצור את הפרקטיקה הפנימית עוד לא נעשתה, והיא תיעשה אחרי שיושלמו הליכי החקיקה כאן.
<רוני סורקיס: יש לוח זמנים?
<רוני סורקיס: אפשר לדעת איך זה יתנהל?
<רוני סורקיס: למה לצפות?
<תהילה רוט: אני לא יכולה להתחייב על לוח זמנים שהם לא בסמכות המשרד שלנו, אבל אני יכולה להגיד שמיד כשיושלמו ההליכים כאן יש תקופת תחולה של שנה, לדעתי.
<תהילה רוט: נכון?
<תהילה רוט: כל מה שקשור בנו, אבל זה קשור גם במשרד הביטחון ביועמ"ש איו"ש, אבל הניסיון יהיה שתהיה התאמה בין הדברים, ובתוך תקופת התחולה לקדם את הליכי החקיקה בשיתוף עם המשרדים הרלוונטיים, בריאות וחקלאות.
מאיר כהן: את מבינה שזה ייקח עוד שלוש שנים.
<תהילה רוט: לפחות יועמ"ש איו"ש שהוא הגורם הרלוונטי שעובד על ניסוח החקיקה כבר שולב אצלנו בתהליך העבודה כבר כאן, והוגדר בדיוק מה צריך להיות מנוסח, והליך החקיקה הוא קצר יותר.
<תהילה רוט: נדרשת חתימת אלוף.
<תהילה רוט: אחרי שתושלם העבודה כאן בעצם המצע מוכן.
<תהילה רוט: אני לא אומרת שזה לא דורש עוד עבודה, אבל זה הליך קצר יותר.
מאיר כהן: יש לי עוד שאלה למשרד הבריאות.
מאיר כהן: כל הפיקוח מתמצה בנקודת ההעברה?
מאיר כהן: כלומר אם אני מגדל עגבניות ביטא, מישהו מפקח עלי או נותן לי רשימה של דברים שאני צריך לעשות מהרגע שאני מעבד את הקרקע?
<אלי גורדון: אני מציע שתפריד בין מזון מעובד לבין עגבניות - -
מאיר כהן: אני מדבר על מזון - - -
<אלי גורדון: עם תוצרת חקלאית זה עובד קצת אחרת.
<אלי גורדון: את רוצה להגיד או אני?
<אפרת אביאני: לגידול של תוצרת צמחית אין רישוי.
<אפרת אביאני: אין מנגנון לא של רישוי ולא של רישום של מגדלים.
<אפרת אביאני: יש מסגרת שמאורגנת על-ידי מועצת הצמחים, לפי חוק מועצת הצמחים, אבל היום אנחנו בתהליך – אחרי שעבר בשנת 2011 החוק לפיקוח לייצור הצמח ושיווקו שזה חוק שהמטרה שלו היא להסדיר את הגידול, הייצור והשיווק של תוצרת חקלאית טרייה למאכל.
<אפרת אביאני: היום אנחנו בתהליך של כתיבת תקנות שהן כבר בשלב בדיקה של משרד המשפטים, והן בעצם יקבעו את כל הסטנדרט של הגידול.
<אפרת אביאני: יש לנו שם בעיות משפטיות שאני לא אלאה אתכם בהן, אבל יש מסגרת שמסדירה את זה.
אלי אלאלוף: נחזור לחומר המעובד.
אלי אלאלוף: האם יבואן מהאזור יכול להיות משווק ישיר לארץ?
<אלי גורדון: אם הבנתי אותך נכון, אם הוא יצרן באזור הוא יכול להיות משווק.
אלי אלאלוף: יבואן.
אלי אלאלוף: אני דייקתי.
מאיר כהן: אני מבין שהאזור זה הרשות הפלסטינית.
אלי אלאלוף: ככה אמרו.
<תהילה רוט: זה כולל גם את שטח C.
<אלי גורדון: כן, אותו משווק מן האזור זה היבואן שאתה מתכוון אליו, אם הבנתי אותך נכון.
<תהילה רוט: המשווק מן האזור יכול להיות אזרח ישראלי או תאגיד ישראלי.
אלי אלאלוף: זאת אומרת הוא צריך באמצעות מישהו.
<תהילה רוט: כי בעצם בחוק הזה אנחנו מחילים את אותו הסדר על הגורם הישראלי.
<אלי גורדון: לדעתי, זה כן מוביל כי דרך אחרת היא שהוא בכלל לא מוכר פה.
<נעה בן שבת: אולי נגיד "סימון המזון".
<תהילה רוט: לתשומת לב הוועדה, החוק הזה חל גם על הבאת מזון מעזה, לא רק משטחי יהודה ושומרון.
<תהילה רוט: היוום כעניין של מדיניות הכניסה של המזון בכלל וכניסה של חומרים משטחי עזה היא מצומצמת, אבל ככל שהמדיניות תשתנה אותו הסדר חל גם על עזה.
מאיר כהן: השר הוא שר הבריאות?
<נעה בן שבת: אנחנו כתבנו 166 כי העברנו את אותה סמכות להתקין תקנות, לפי סעיף 166.
<נעה בן שבת: בהוראות שקבועות לעניין זה תהיה תוספת שישית שתכלול רשימה של תקנות שיחולו עליהן הוראות פליליות.
<נעה בן שבת: כרגע הרשימה הזאת ריקה.
<נעה בן שבת: אני בטוחה שעם התקנת תקנות כאלה אפשר יהיה לעדכן את התוספת השישית.
<ענת מימון: הרשם הוא רשם היבואנים.
אלי אלאלוף: איזה שקט.
<ענת מימון: אנחנו נמצאים בסימן ו'.
<ענת מימון: זה סימן חדש שעוסק בהסדרת אחסנה והובלה של מזון הטעון טמפרטורה מבוקרת.
<נעה בן שבת: הסימן הזה מתייחס רק למזון שטעון טמפרטורה מבוקרת כמו שהקראנו כבר בהגדרה מהי טמפרטורה מבוקרת.
<נעה בן שבת: אבל בנושא הובלה ואחסנה עלו כמה הערות איך צריך להתייחס להובלה ולאחסנה, והנושא הזה נבדק באותו עניין.
<נעה בן שבת: כן, היקף האחריות - - - של המשווק.
<רז הילמן: בוקר טוב.
<רז הילמן: אני רז הילמן מאיגוד לשכות המסחר.
<רז הילמן: לגבי הגדרה של טמפרטורה מבוקרת שהתייחסת אליה בעצם ניזונה מהגדרה של הוראות יצרן.
<רז הילמן: "קביעת יצרן" שונה ל"הוראות יצרן".
<רז הילמן: ההגדרה של "הוראות יצרן" עודכנה מאז שקיימנו עליה דיון כאן בוועדה.
<רז הילמן: ההגדרה החדשה של הוראות יצרן היא הגדרה מרחיבה יותר.
<רז הילמן: אם בעבר היו מתייחסים למזון שצריך הובלה בטמפרטורה מבוקרת, לפי ההגדרה הקודמת, אך ורק למזון שעל האריזה עצמו כתוב טווח של טמפרטורות, לפי ההגדרה החדשה גם אם במסמך שנלווה למזון יש בקשה של היצרן או היבואן שיובילו אותו בטמפרטורה שהיא בין טווח של 25-15 מעלות, שגם במצב כזה יהיו חייבים להוביל אותו בטמפרטורה מבוקרת.
<רז הילמן: אנחנו חוששים שזה מאוד מרחיב, ואם דיברנו קודם על יוקר המחיה אז בוודאי שהובלה בטמפרטורה מבוקרת, כשהיא נדרשת בחוק, וכשהיא מחייבת, וכשהיא מרחיבה יותר מהמקובל היום היא תהיה כרוכה בהעלאה של יוקר המחיה.
אלי אלאלוף: אם לא היה התיקון בחוק היית משאיר אותה כפי שהייתה בעבר?
<רז הילמן: אנחנו מציעים להישאר עם ההגדרה כמו שהייתה קודם לכן.
<רז הילמן: הדבר היחידי שלאורך שרשרת האספקה אפשר לדעת בצורה ברורה זה אם על המוצר עצמו יש טווח של טמפרטורה שבו מתבקשים לשמור אותו.
<רז הילמן: למשל אם היה כתוב פה לשמור בין 0 ל-4 מעלות אז מבחינתנו זה עונה לקריטריון של מזון שצריך להוביל בטמפרטורה מבוקרת.
<רז הילמן: כשמדובר במסמך נלווה שלא ברור אם הוא עבר או לא עבר למשווק אנחנו מציעים לא להכליל את זה בחוק, וזה כבר במסגרת היחסים שבין היבואן והיצרן למשווק.
<רז הילמן: בעצם שהדרישה בחוק תתייחס אך ורק כשעל המוצר עצמו יש טווח טמפרטורה.
<רז הילמן: זה מה שאנחנו רוצים.
<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שדיברנו על הנושא הזה בוועדה באחד הדיונים הראשונים, האם הקביעה של טמפרטורה מבוקרת צריכה להיות על גבי אריזת המזון או בצמוד למזון או יכולה להיות בתעודה נפרדת - -
<אלי גורדון: הוראות נלוות.
<נעה בן שבת: הוראות נלוות ותעודת משלוח, למשל.
<נעה בן שבת: העמדה הייתה להיצמד למה שרשום על מוצר מזון או מה שרשום עליו.
<נעה בן שבת: עכשיו היה היפוך של העמדה לגבי הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הוראות רחבות יותר, כולל הוראות שיכולות להיות, למשל, בתעודת משלוח.
אלי אלאלוף: אז מה עושים עם הפלפול הזה?
<אלי גורדון: ממילא אנחנו צריכים להגיע בסופו של דבר לסעיף ההגדרות.
<אלי גורדון: ברגע שנגיע לשם אחרי שנעבור על כל ההסדר נדע לתת את הדעת גם להערה של רז.
מאיר כהן: מה פוסק בסופו של דבר – הוראות יצרן או החוק?
<אלי גורדון: מה שמבקשים כרגע זה שרק במידה שבמזון כתוב זה כן יחול.
<אלי גורדון: אבל יש סוגים של מזונות שהם לא ארוזים, ואין על האריזה הכוללת.
<אלי גורדון: במקרה כזה לא צריך שמזון יובל בטמפרטורה מבוקרת?
<אלי גורדון: זה לא סביר.
מאיר כהן: אבל אם לשון החוק אומר שמה שרשום בו "הוראות יצרן" פטור, ומה שלא רשום עליו "הוראות יצרן" אז החוק קובע.
מאיר כהן: כי אנחנו אומרים בעצם שמה שרשום על הפחית הוא לא רלוונטי.
<אלי גורדון: נכון לרגע זה ההסדרה שיצרנו מתייחסת לשני מקרים, גם למקרה של האריזה - -
מאיר כהן: כלומר אם מסומן על האריזה זה פוטר.
<אלי גורדון: זה מחייב.
<אלי גורדון: וגם אם יש מזון לא ארוז בתווית קמעונאית, אלא המוצר הוא מוסדי או מזון אחר, והוראות היצרן נלוות למשלוח שבהן יש התייחסות לתנאי ההובלה גם על המקרה הזה חל ההסדר.
<אלי גורדון: לטעמנו, זה הדבר הנכון ביותר.
אלי אלאלוף: גברת זליקוביץ, בבקשה.
<יפעת זליקוביץ: אני ד"ר יפעת זליקוביץ ממגה קמעונאות.
<יפעת זליקוביץ: אני רק רוצה להבהיר מה המשמעות.
<יפעת זליקוביץ: לדוגמה טורטיות – מוצר שלא צריך לשמור בקירור, ומיועד לשמירה בחנות ללא קירור.
<יפעת זליקוביץ: היצרן ממליץ לנו להוביל ולאחסן ב-25-15 מעלות.
<יפעת זליקוביץ: לפי זה, הטמפרטורה מבוקרת.
<יפעת זליקוביץ: כלומר אני אצטרך להוביל את זה ברכב שמיועד לטמפרטורה מבוקרת; אני אצטרך לשמור את זה במחסן עם טמפרטורה מבוקרת; ואני אצטרך לתעד את זה ולקבל אישור למחסן, וזה מייקר בהרבה - -
אלי אלאלוף: את אומרת בעצמך שהיצרן ממליץ על טמפרטורה של 25-15 מעלות.
<יפעת זליקוביץ: נכון.
<יפעת זליקוביץ: אבל המשמעות היא של - - -
אלי אלאלוף: ומה יקרה אם יש אנשים שהם פחות אחראים ממך ולא יעשו את זה?
<יפעת זליקוביץ: אבל על כל המוצרים ממליצים טמפרטורת החדר או טמפרטורה מסוימת, אבל המשמעות - -
אלי אלאלוף: איזה חדר?
אלי אלאלוף: חדר בחום של באר-שבע?
<יפעת זליקוביץ: המשמעות היא שהטמפרטורה מבוקרת, ואני אצטרך לבקר אותה כמנהלת אבטחת איכות.
<יפעת זליקוביץ: אני אצטרך לבקר את ההובלה, וזה אומר שעל הרכבים אני אצטרך לעשות רשמי טמפרטורה, ואני אצטרך להוציא רישיון עסק לכל הרכבים שמובילים את הטורטיות, ואני גם אצטרך לעשות במחסן בקרת טמפרטורה.
אלי אלאלוף: מה הפתרון שאת מציעה?
<יפעת זליקוביץ: אנחנו עושים.
<יפעת זליקוביץ: אלה ההמלצות שלנו בינינו לבין המשווק.
<יפעת זליקוביץ: אם זה היה מאוד חשוב ליצרן הוא היה כותב על גבי האריזה שהטורטיה צריכה להיות ב-15 מעלות, ואז הייתי שומרת ב-15 מעלות.
<יפעת זליקוביץ: אז גם הייתי מתעדת את ה-15 מעלות.
<יפעת זליקוביץ: אבל פה לא מדובר על משהו שהוא קריטי לבריאות.
<יפעת זליקוביץ: זה משהו שהוא חשוב לשמירה על האיכות.
<יפעת זליקוביץ: כמנהלת איכות אני עושה את זה, אבל זה לא קשור כרגע להכנסה של זה לתחיקה, לתוך הבקרה – לתוך אותם דברים שאחר כך ייקרו לנו מאוד.
<יפעת זליקוביץ: המשמעות של זה היא להפוך את כל מערכת אבטחת האיכות של האחסנה וההובלה למשהו שהוא כמעט ייקר פי שניים ממה שקורה פה היום.
<יפעת זליקוביץ: רק לעשות לזה רגולציה.
<נעה בן שבת: אבל איך את יכולה להבחין בין המלצה של היצרן לבין הוראה של היצרן?
מאיר כהן: איך אני מת שהמחיר של הטורטיות יעלו פי שניים.
אלי אלאלוף: לא כל הטורטייה, רק המרכיב של הקירור שלה.
מאיר כהן: אני בכלל הייתי מציע, גברת זליקוביץ, שתדברו היום קצת בלחש.
<רז הילמן: יש שני מנגנונים שמאזנים את החשש שיובילו מזון בצורה פוגענית.
<רז הילמן: מנגנון אחד שקיים בחוק הוא שאם החוק עצמו וחקיקת המשנה מתוקפו יקבעו לגבי קטגוריית מזונות שצריך להוביל אותם בטמפרטורה יותר מבוקרת, כל המשווקים יצטרכו להוביל אותם בטמפרטורה מבוקרת.
<רז הילמן: המנגנון השני הוא שיבואן ויצרן יכולים לכתוב.
<רז הילמן: שום דבר לא מונע ממנו.
<רז הילמן: אם זה באמת חשוב שיובילו בטמפרטורות של 6-4 מעלות, יכולים לכתוב את זה.
אלי אלאלוף: אז ברגע שהוא לא כתב על המוצר, לדעתך, אתם משוחררים?
<רז הילמן: זה לא צריך להיות חלק מהחוק.
<רז הילמן: ברגע שהוא לא כתב על המוצר עצמו הוא והמשווק יודעים שלפי ההסכם ביניהם צריך לקבוע.
<נעה בן שבת: אבל יכול להיות שיש הוראות בחקיקת המזון.
<רז הילמן: חוץ מחקיקת המזון, בוודאי.
אלי אלאלוף: עופר ברמן, בבקשה.
<עופר ברמן: אני מ"טיב טעם".
<עופר ברמן: רציתי להתייחס לנושא הסימן והדרישה לסיטונאי.
<עופר ברמן: כל מוצר בין אם הוא למטרה סיטונאית ובין אם הוא למטרה קימעונאית חייב על-ידי יצרן להיות ארוז ומסומן.
<עופר ברמן: זאת אומרת אין מצב, למעט חריגות כמו עופות שמובלים בצורה שהם ארוזים עם תווית, עם תוקף.
<עופר ברמן: זאת אומרת הפרצה הזאת קטנה מאוד.
<עופר ברמן: בעיקרון צריך שליצרן תהיה חובה לסמן את המוצר בין אם הוא למטרה קמעונאית ובין אם הוא למטרה סיטונאית.
<עופר ברמן: בסימון צריך לאכוף עליו לרשום את הוראות האחסון ואולי גם את הוראות השיווק וההפצה שלו.
<עופר ברמן: זה באחריות היצרן.
<עופר ברמן: אני אומר שוב, זה למעט אם מובילים חלקי בקר בתפזורת.
<עופר ברמן: אז יש תקנות לגבי בתי מטבחיים, משחטות וכדומה שמפרטות את תנאי הובלה.
<עופר ברמן: אבל כל השאר – ברגע שיצרן מייצר מוצר, הוא חייב לארוז אותו.
<עופר ברמן: אין מצב שמוצר יהיה בלתי ארוז.
<עופר ברמן: הוא ארוז באיזושהי צורה, והוא גם מסומן באיזושהי צורה.
<עופר ברמן: אפשר לדרוש שבאותו סימון תופיע גם הוראת אחסון בטמפרטורה כלשהי שהיצרן מחויב לה.
<עופר ברמן: לדעתי, גם אפשר להוסיף בהנחיות שיש היום שבהובלה אתה יכול להוביל בשתי מעלות יותר, למשל מוצרים מצוננים.
<עופר ברמן: רוב המוצרים כמו גבינות וסלטים שאמורים להיות ב-5 מעלות צלזיוס מקסימום החוק מתיר להם טמפרטורה גבוהה יותר בשתי מעלות כי יש פתיחה וסגירה של דלתות, ומן הסתם הטמפרטורה עולה.
<עופר ברמן: מותר להחריג את זה עד שתי מעלות.
<עופר ברמן: אז גם פה שהמחוקק יגיד מה מותר, והיצרן יהיה חייב לרשום את זה.
<עופר ברמן: אין סיבה שהוא לא יסמן את המוצר שהוא ארוז מראש בין אם הוא סיטונאי ובין אם קמעונאי.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה ממשרד הבריאות לחשוב מחדש על הסעיף הזה.
<אלי גורדון: הצעתי שבסופו של דבר כשנעשה את כל ההסדר - -
אלי אלאלוף: קודם כול אפשרנו דיון, והבנו דברים שאני לפחות, מודה באשמה, לא הבנתי לפני הדיון.
אלי אלאלוף: הדיון מביא שוב התלבטות גם אצלי וגם אצל חבר הכנסת כהן.
אלי אלאלוף: לכן אני מציע שתקיימו שוב דיון ביניכם, לפי המלצתך אם זה חשוב, והעיקר תבואו עם בדיקה מחודשת.
אלי אלאלוף: כי אם נכביד בסעיף הזה זה ייצור עלויות מיותרות, וכדאי שנבדוק אותן.
<אלי גורדון: תרשה לי להוסיף לדיון?
<אלי גורדון: כי לא כל דבר שנאמר הוא נכון.
<אלי גורדון: אם יצרן קבע שטמפרטורה צריכה להיות 25-5 מעלות ולא טמפרטורת חדר, משמעות הדבר שהוא יודע לקחת אחריות על היבטי האיכות והבטיחות של המוצר.
<אלי גורדון: מפה נשאלת השאלה: אם לא מקיימים את ההוראות האלה מה המשמעות של הדבר הזה?
<אלי גורדון: דווקא פה אני רוצה להציע שתהיה גם התייחסות של היצרנים במקרה כזה.
<אלי גורדון: כי זה שטורטייה מחר בבוקר לא תובל בטמפרטורה מסוימת, משמעות הדבר היא שלא מתקיימות הוראות שהיצרן קבע לגבי המוצר.
<זאב פיקובסקי: אני מ"תנובה", איגוד תעשיות המזון.
<זאב פיקובסקי: צריך להבדיל כאן בין הוראות חוק או אפילו הוראות יצרן לבין נושא בטיחות ונושאים אחרים.
<זאב פיקובסקי: אלי ידידי הזכיר את הנושא של טמפרטורת הטורטיות 25-15 מעלות, ואני יכול להזכיר שוקולד שצריך להישמר ב-22 מעלות.
<זאב פיקובסקי: אבל אין בין בטיחות המוצר לבין זה שום דבר.