GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי כהן: רק הבעיה שזה מוביל לצפיפות שהיא בלתי סבירה, או לבנייה לגובה שלא ניתן לעשות אותה.
אלי כהן: כאן אני יכול להגיד לך, וגם בשיחות קודמות שהיו לנו, שבראשון לציון, בשכונת רמת אליהו, ניתנה קרקע משלימה בהיקפים משמעותיים.
אלי כהן: היום המדיניות היא לבוא ולתת קרקע משלימה לשכונות חלשות, לערים מרמה סוציו-אקונומית נמוכה.
אלי כהן: אנחנו בהחלט במסגרת הדיונים כאן של הוועדה, נדבר על קרקע משלימה.
אלי כהן: ערים חזקות, שכונות חזקות לא יקבלו, אבל ערים כמו לוד בהחלט זכאיות.
אלי כהן: אם שכונת אליהו קיבלה, אתה בהחלט חייב להיות זכאי.
אלי כהן: אני אומר לך שאני באופן אישי אם תסמן קרקעות מינהל, אני מבטיח לך שחבר הכנסת שמולי ואני נלך יחד למינהל מקרקעי ישראל ונשיג לך את הקרקע.
אלי כהן: אני מתחייב בפניך, חבר הכנסת שמולי, אנחנו לוקחים את זה על עצמנו?
איציק שמולי: כבר חייבת אותי.
אלי כהן: אני אומר לך שאנחנו לוקחים את זה על עצמנו, תסמן קרקע, תראה את אותו יחס שנעשה בראשון-לציון, עשה שם דב צור ראש העיר עבודה יפה מאוד, וחשובה מאוד.
אלי כהן: תסמן את המקומות, תראה את אותו יחס, אנחנו באים איתך למינהל.
אלי כהן: אותו פתרון שניתן בראשון לציון, מין הראוי קל וחומר שהוא יינתן בלוד.
<עינת גנון: אני חייבת רק בנקודה הזאת להגיד, שהתקנה מאפשרת את זה, זה לא כמו שראש עיריית לוד אמר, שיש בעיה, אבל צריך את ההחלטה להקצות בפועל.
אלי כהן: רק אינה מאפשרת.
אלי כהן: אבל לפי שיקול דעת של המינהל, אם המינהל כן רוצה לתת, לא רוצה לתת.
<יאיר רביבו: הוא רוצה רק צמוד דופן, הוא לא רוצה קרקע.
<עינת גנון: לא, זה לא נכון.
אלי כהן: הצלחנו בראשון לציון גם לא צמוד דופן, כלומר, רמת אליהו, - - - גם בנחלה, וחלק מהשטחים גם בצריפין.
אלי כהן: שלח את הבקשה, תזהה את הקרקעות, אנחנו נבוא איתך אישית, נבוא ונטפל בנושא הזה.
אלי כהן: ברשותכם, אני רוצה לעבור לחברות המשכנות.
אלי כהן: אני יודע שיש דברים מאוד משמעותיים.
אלי כהן: אני רוצה את יושב ראש "עמידר" ד"ר יצחק לקס, ולאחריו גם את מר פרנקל מנכ"ל "עמיגור", שבאמת יתנו סקירה קצרה מהם הם אומרים ומה נעשה לטובת הדיירים.
<יצחק לקס: אני בהחלט מעריך ומוקיר את חשיבותו של הדיון הזה.
<יצחק לקס: בכלל, אני רוצה לומר, ש"עמידר" בשנה וחצי האחרונות מובילה היום תפיסה חברתית, שאומרת שהדיור הציבורי מבחינת תפיסת עולמנו זה לא רק ארבע קירות.
<יצחק לקס: יש אנשים בתוך הדירות האלה, ולכן, חובתנו ותפיסתנו, וזה בא לידי ביטוי היום בהרבה מאוד תחומים בפעילות של "עמידר", לתת ביטוי ומשקל לתפיסה החברתית שלנו בעמידר כלפי הדיירים.
<יצחק לקס: כל מה שנוגע לדיור ולהתחדשות העירונית, אנחנו מדברים על יזמות בתחום הזה של התחדשות עירונית.
<יצחק לקס: אבל היזמות שלנו היא בראייה חברתית, אני אומר למה אני מתכוון.
<יצחק לקס: קודם כל צריך לזכור - ל"עמידר" יש את הפלטפורמה הכמעט אידיאלית להתחיל ומהר בנושא הזה של התחדשות עירונית כיוון שיש לנו את הקרקעות.
<יצחק לקס: יש בניינים של "עמידר", יש הרבה מאוד בניינים שהם שוכרים, אני לא צריך לרדוף אחרי חתימות, אחרי אותו רוב שיאפשר לי לצאת לאותם פרויקטים.
<יצחק לקס: יש לנו יכולת לקדם תכנון באופן יחסי מהר יותר מהרבה גורמים אחרים בגלל העובדה שאנחנו חברה ממשלתית, וקורים דברים כבר בפועל.
<יצחק לקס: למשל - בקריית גת, עברנו אישור של ועדה מקומית ל-1,200 יחידות דיור.
<יצחק לקס: הזכיר ראש עיריית לוד את הפרויקט בלוד שאנחנו עומדים בשלבי תכנון מתקדמים לפני הגשה של 1,000 יחידות דיור.
<יצחק לקס: יושבים פה החברה של גילה, יש לנו בגילה בירושלים.
<יצחק לקס: אנחנו מקדמים תכנון של 2,700 יחידות דיור ברמלה – זה לגבי הפנוי בינוי.
<יצחק לקס: אנחנו גם כן מקדמים פרויקטים של תמ"א 38 במרכז, אם זה ברמת גן, ואם זה בהוד השרון, ואם זה ברעננה.
אלי אלאלוף: יש פה איזה חלוקה בין דיור - - - או ציבורי?
<יצחק לקס: אני מיד אתייחס.
<יצחק לקס: כאשר אנחנו מדברים על אותם פרויקטים, נכון, הזכירו פה, הפרויקטים האלה הם רווחיים.
<יצחק לקס: הכוונה שלנו והאמירה שלנו בצורה מפורשת היא - את כל הרווחים מהפרויקטים, אני מדגיש, את כל הרווחים מהפרויקטים לייעד אותם לדיור הציבורי, ואומר למה אני מתכוון.
<יצחק לקס: למשל, נענינו לקול קורא - הזכיר חבר הכנסת מאיר כהן את הפריפריה.
<יצחק לקס: נענינו לקול קורא בקריית שמונה, בטבריה ובבית-שאן, להיכנס לפרויקטים של תמ"א 38, אף יזם לא ייכנס לשם, זה לא כלכלי, זה לא רווחי.
<יצחק לקס: אנחנו כן ניכנס לשם, נענינו לקול קורא, אנחנו בשלבי תכנון של הפרויקטים האלה.
<יצחק לקס: וכן, הם פרויקטים הפסדיים, אבל אנחנו נסבסד אותם מתוך אותם רווחים שאנחנו צריכים לקבל באותם פרויקטים רווחיים.
<יצחק לקס: זו הכוונה שלנו באמירה שאנחנו נייעד את הרווחים כל כולם לדיור הציבורי.
<עינת גנון: אל תשכח לומר שזה בתוספת מענק של משרד השיכון.
<יצחק לקס: הזכירו פה את אותה תפיסה שהתייחסה לזה עינת, אבל זה גם כן, אחרי ישיבות משותפות שלנו, עוד פעם, מתוך אותה תפיסה חברתית שאנחנו מובילים, התפיסה היא שהדיירים של הדיור הציבורי באותם פרויקטים יחזרו לאותם דירות ללא תוספת של שכר דירה על אותה קרן שדיברו.
<יצחק לקס: הזכיר חבר הכנסת דב חנין את העניין של בואו ונגדיל את מספר הדירות באותם פרויקטים.
<יצחק לקס: אנחנו לא בטוחים גם לאור מחקרים ועבודה שאנחנו עשינו בעניין הזה, שזה יהיה נכון ליצור שוב שכונות של עוני, אולי נכון ליצור אינטגרציה כמו שחבר הכנסת אלאלוף בדוח אלאלוף התייחס לסוגיה הזאת, בואו וניצור אינטגרציה.
יוסי יונה: האם אתה אכן רואה בעין יפה ובחיוב את התביעה שעלתה כאן, או ההצעה שעלתה כאן, שהפרויקט התחדשות עירונית היא כשלעצמה תהיה חלק מהגדלת המאגר של הדיור הציבורי?
<יצחק לקס: התשובה היא כן, אבל עדיין בוא ניצור אינטגרציה שעדיין תשאיר את השכונה כשכונה חזקה, לא כשכונת עוני.
<יצחק לקס: אנחנו לא רוצים להנציח מצב של עוני לחמישים השנה הבאות.
<יצחק לקס: יחד עם זאת, חבר הכנסת יונה, אותם רווחים שהתקבלו בפרויקטים שאני אומר שהם ניתנו לדיור הציבורי, כן, חלק מהם בהחלט ייועדו לרכישת דירות נוספות ולהגדלת המלאי של הדיור הציבורי, במפורש כן.
איציק שמולי: אבל איפה אתה רוצה במדיניות הממשלה את הרצון או את הצורך לעודד אינטגרציה?
איציק שמולי: הרי הממשלה, לא רק זו גם קודמתה, בכל ניסיון של הכנסת לקבוע איזושהי מכסה לדיור הציבורי, או לדיור בר השגה בחוקים של תכנון ובחוקים שעוסקים גם בבנייה עצמה, יש התנגדות ועמידה על הרגליים האחוריות.
<יצחק לקס: גם באותם פרויקטים חדשים מדובר על רכישה של עד 5% לדיור הציבורי.
<יצחק לקס: דבר נוסף, חבר הכנסת אלאלוף, בדוח אלאלוף מתייחס לסוגיה הזאת, והוא אומר – לדעתי, אם אני זוכר נכון, מדובר שם גם על 5%.
<יצחק לקס: אני אומר לחבר הכנסת שמולי, האם יהיה נכון, ואני שואל את זה כשאלה, שאגב, היא מגובה גם כן.
<יצחק לקס: אומר גם יותר מזה, אנחנו כחלק מאותה תפיסה מינינו רק עכשיו, ממש בימים האלה, ראש אגף קשרי קהילה שחלק בלתי נפרד מהעבודה של אותה אחת שהתמנתה יהיה להיות בסיג ושיח עם אותם דיירים לפני יציאה לפרויקטים האלה כדי להגיע להבנות, כדי להגיע להסכמות.
<רותי לביא: מה קורה עם הדיירים עכשיו?
<יצחק לקס: אני רוצה לסיים בשתי אמירות.
<יצחק לקס: אמירה אחת – התייחס חבר הכנסת מאיר כהן לעניין של הפריפריה.
<יצחק לקס: הזכרתי את הפרויקטים בפריפריה, אבל אני לא יכול שלא להזכיר פרויקט ענק שמתבצע בימים אלה – נמצא פה גם כן חברי יובל פרנקל, בשיתוף עם "עמיגור" של מאות דירות שעמדו ריקות.
<יצחק לקס: שיפוץ שלהם, ואכלוס של מאות דיירים בתקופת החגים כבר התאכלסו מאות דיירים, זה מהלך מבורך, וזה קורה בדימונה, זה קורה בירוחם, בשדרות, ובצפון, בקריית שמונה ובעוד מקומות נוספים.
<יצחק לקס: אני אסיים באמירה, חבר הכנסת כהן, שאנחנו לא מתביישים לומר - "עמידר" של היום כן, היא יזמית, היא יזמית בראייה חברתית.
<יצחק לקס: כן, אנחנו רוצים להרוויח כסף, ואפילו להרוויח הרבה כסף, אבל לייעד את כל הכסף הזה, ואני מדגיש את כל הכסף הזה חזרה לדיור הציבורי.
אלי כהן: תודה רבה ליושב ראש "עמידר" יצחק לקס.
אלי כהן: אני חושב שבהחלט האמירות שנאמרו כאן הן אמירות משמעותיות.
אלי כהן: אני חושב שבהחלט הן התייחסו גם לסוגיות שהעלה חבר הכנסת יונה בנושא של הגדלת המלאי.
אלי כהן: אני יודע שגם אתה וגם הרוח החדשה שבאמת נושבת מ"עמידר", חשוב לנו שתגיע לדיירים עצמם, לשקם את האמון, לשקם את הביטחון.
אלי כהן: אפרופו, ביקרתי גם אצלך בגילה, הדברים שנאמרו על ידי משרד השיכון, ואני יודע שהדברים היו בתיאום עם "עמידר", יושב גם המנכ"ל קפלן, וגם הסמנכ"לים, שלא תהיה הגליה, שלא תהיה עליית מחירים, היא בהחלט חשובה.
<יובל פרנקל: תודה ליושבי הראש, לאלי אלאלוף שזכיתי להיות חבר זוטר בוועדה שלו, ולאלי כהן.
<יובל פרנקל: יושב כאן גם חברי אמנון גלעדי שפעלנו יחד – אני רוצה לומר לכם, הלוואי שאפשר יהיה לקחת בקפסולה את החצי שעה הראשונה ולשמר אותה, ולדעת שאלה הדברים ימשיכו להוביל את הנושא של ההתייחסות לדיור ציבורי, ולדיור בכלל.
<יובל פרנקל: באותה רוח מאוד טובה שנושבת ממשרד השיכון, ואפילו ממשרד האוצר.
<יובל פרנקל: אני רוצה לומר לכם, ודווקא להתחיל, זה לא קשור לעניין של התחדשות עירונית, אבל הסיפור הזה של 500 משפחות שד"ר לקס סיים בו שאמרו - הם התאכלסו תוך חודש, חודשיים, והוא אכן קורה, ו-500 משפחות שלא היו זכאיות, וגם אם יש תקלות במקרים מסוימים, אבל אנחנו זוכים לאכלס 500 משפחות בימים האלה של ראש השנה וערב יום כיפור, תאמינו לי שדיננו בשמים נראה קצת אחרת בימים האלה, ומין הראוי לומר מלה טובה שאלה שהובילו את העניין הזה.
<יובל פרנקל: לגבי הנושא של פינוי בינוי, אני דווקא רוצה לפנות לחבריי מהארגונים החברתיים.
<יובל פרנקל: כשאני ראיתי את התכנית, ואני מודה, לא הראו לי אותה קודם - חלום חיינו התגשם.
<יובל פרנקל: ישבנו, נדמה לי באולם הזה, או באולם דומה, ואמרו, לא להגליה, לא להעלאת שכר דירה.
<יובל פרנקל: נקבעה כאן קבוצה של "לאווים", נכון שצריך לבדוק איך מיישמים את כל הדברים האלה בחקיקת משנה או בחקיקה אחרת.
<יובל פרנקל: אבל למעשה הדברים שהועלו שם באו לידי ביטוי בצורה הכי חד-משמעית בתכנית שנראית כאן, אז צריך לראות באמת איך היישום יהיה, אבל בתחושה שלי יש היענות גדולה מאוד לקולות שעלו מהשטח בדברים האלה.
<יובל פרנקל: הערה אחת לגבי הפריפריה.
<יובל פרנקל: התכנית האלה הן במידה רבה יותר רלבנטיות לחברת "עמידר" שהיא יושבת יותר במרכז ויש לה את היכולת של פעילות בקרקעות.
<יובל פרנקל: אבל אני שמח שגם יחד אתנו פיתח משרד השיכון, בתמיכה של משרד האוצר תכנית שממש, עוד הערב אנחנו הולכים לשבת, ואני מקווה שנביא אותה לידי התקדמות גדולה, של בנייה של 2,500 יחידות דיור נוספות שהן ישרתו את דיירי הדיור הציבורי, רובם הציבורי, והתור לדיור הציבורי רובם קשישים.
<יובל פרנקל: כדי שלא נאמר שהדברים האלה הם רק חלום, אפשר לרדת להמון פרטים, ואני מניח שעוד יהיו הרבה דיונים.
<יובל פרנקל: אני שמח לומר לכם, שלפני שלושה חודשים, בפרויקט של תמ"א 38, סיימנו בנייה של 79 יחידות דיור נוספות בקריית אונו, בלב קריית אונו, לא באיזה פריפריה רחוקה.
<יובל פרנקל: לפני יומיים קיבלנו טופס 4 ל-110 יחידות דיור בכפר סבא שכולם משרתות את הדיור הציבורי, ואני רוצה לומר לכם, דווקא בימים כאלה שבין כסא לעשור אסור להפסיק לעמוד על המשמר, אבל יש לי תחושה שרוח טובה ואחרת מנשבת, וזה גם רגע לומר למי שמנווט את הרוח הזאת - תודה.
אלי כהן: משפט ממך, אני חושב שבאמת חשוב שכולם ישמעו.
אלי כהן: כמה כספים היום מושקעים ב"עמיגור", וכמה יחידות הדיור יגדלו?
<יובל פרנקל: אני מוכרח לומר, במשרד השיכון, ברמה של הטיפול בדירות, אם אנחנו דיברנו על תקציבים של 780 שקל לדירה לשנה, היום מדברים 3,000 – התקציבים גדלו לאחזקה השוטפת.
<יובל פרנקל: לגבי הפרויקט הגדול, מדובר על פרויקט משותף עם הסוכנות היהודית, וההשקעה של המדינה יכולה להגיע לעד חצי מיליארד שקל.
<יובל פרנקל: אני מקווה שהדברים האלה אכן ייצאו לפועל.
<יובל פרנקל: ערב יום כיפור זה זמן טוב לייצר התחייבויות בנושא.
<יצחק לקס: רק לגבי השאלה שלך, אדוני היושב ראש, אם עד לפני שנה הסכום שהושקע בשיפוץ דירות עמד על 730 או 750 שקלים לדירה, סדר גודל של 35 מיליון לשנה, הרי שהשנה בשנת 2015, השיפוץ בדירות, סך הסכומים עובר את ה-100 מיליון שקלים.
<יצחק לקס: ו-2016 – נמצאת פה נציגת האוצר - יעבור את ה-200 מיליון שקלים.
<יצחק לקס: המשמעות, אדוני היושב ראש, שאנחנו בתוך השנתיים שלוש הקרובות, ניגע בכל הדירות של הדיור הציבורי, אנחנו לא נחזור ונראה את אותן מראות שאנחנו רואים מפעם לפעם בתקשורת על דירות שלא ראויות למגורי אדם.
איציק שמולי: ב-2015 אתה יכול לממש?
<יצחק לקס: 2015 כבר אנחנו במאה מיליון שקלים.
איציק שמולי: גם את התוספת?
יוסי יונה: עשיתי סיבוב בבאר-שבע – המצב הוא על הפנים.
יוסי יונה: תראו את התמונות שאני אראה לכם כאן, זו זוועה, ממש זוועה, אנשים חיים בתנאים שהם לא תנאים.
יוסי יונה: לכן, אני לא יודע, אני מעריך כפי שנאמר לגבי הגידול במשאבים שאתם מפנים לשם, אבל הדיור הציבורי נמצא בתת חסר משווע.
יוסי יונה: קחו את זה לתשומת לבכם, יש לי כאן תמונות שאני צילמתי.
איציק שמולי: בואו נסתובב בדימונה, בואו נסתובב ברחבי הארץ.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין, ופה ודאי יאשרו את זה אנשי האוצר.
אלי אלאלוף: זו החלטה מספר אחד בדוח העוני שהתקבלה ויצאה לביצוע לתכנית תלת שנתית.
אלי אלאלוף: יוסי, חברי, אני מבלה כל הזמן בבאר-שבע, לפחות לשינה אני מגיע הביתה, אבל כתושב העיר אתה כאשר אתה בא ללמד, יהיו עוד הרבה שנים, בואו לא נשלה, עוד הרבה שנים לפני שנחסל את הדיור הציבורי הנוכחי הקיים והמוזנח, זה גם יחייב אותנו לגלגול נוסף שנמשיך ונתחיל מחדש, כי התשתית היום בדיור הציבורי היא מאוד עלובה, והיא לא תענה בינתיים לדרישות לתכניות של שנות 2034 – אז שלא נשלה את עצמנו.
<יאיר רביבו: בכל זאת צריך לברך על ההתחלה הטובה.
אלי אלאלוף: אבל שלא יהיו אשליות.
אלי אלאלוף: בזבנג עם 200 מיליון ועם 300, ועם אפילו מיליארד נגמור לתקן את העוולות של עשרות שנים של בניינים שהוזנחו.
אלי אלאלוף: חברים, שתדעו את זה, זה מאבק אינסופי.
אלי כהן: מעיין נשר – רכזת שיכון במשרד האוצר.
<מעין נשר: בהמשך למה שאמר יו"ר חברת "עמידר", ד"ר לקס, כעיקרון, כמשרד אוצר ראינו שיש התכנות לפרויקטים ש"עמידר" כחברה משכנת, ושיש לה רוב של מחזיקים שזכאים בבניין שלה, יכולה לבוא ולעשות פרויקט של התחדשות עירונית בבניין, זה אומר השבחה בנכסים.
<מעין נשר: זה אומר שתהיה אפשרות בעצם ככה להגדיל את המלאי, אנחנו הלכנו יד ביד עם היתרון שפרויקט כזה הרווחים והפרות שלו צריכים ללכת לדיור הציבורי.
<מעין נשר: אנחנו חושבים שזו בשורה גדולה שאמורה להפיג הרבה חששות.
<מעין נשר: זאת אומרת, הממשלה באה ואומרת אנחנו רואים את העיקרון של התחדשות עירונית כמנוע לצמיחה של הדיור הציבורי להגדלת המלאים ולא כגורם - - -
איציק שמולי: קופה קטנה.
<מעין נשר: שעכשיו יהיה אפשר לבוא ולקחת את הרווחים, ולקחת אותם לקופת המדינה.
יוסי יונה: מה שאת שואלת מה המנגנון הנכון שמבטיח שהכסף הזה שנגבה או שנצבר אכן חוזר ל- - -
<מעין נשר: לא, אני לא שואלת, אני אומרת שאנחנו מסכימים לעיקרון הזה, כרגע בימים אלה עובדים עם "עמידר", יחד איתנו עם החשב הכללי על איך היא תוציא את הדברים האלה לפועל, המנגנון עלינו.
<רותי לביא: מניסיון, שני מיליארד שקלים שהתפוגגו יש - - -
יוסי יונה: מה שהיא אומרת שבמנגנון המקורי בעבר.
<מעין נשר: לגבי התכנית שמשרד הבינוי הציג פה, אני רוצה להגיד קודם כל שלנו יש הסכמה עם המשרד על עיקרון אחד בסיסי, מה שבאמת לא קיים במכתב שהוציא משרד הבינוי לחברות המשכנות ב-2014, והעיקרון הזה שאנחנו מסכימים עליו זה הנושא שבהשבחת נכסים הדייר בדיור הציבורי לא הצטרך להיות מחויב על השטח העודף.
יוסי יונה: אני באמת רוצה לדעת איך אפשר לגרום לכך - - -
אלי כהן: חבר הכנסת יונה, יש כאן כוונות טובות של משרד האוצר, בוא ניתן לה לסיים, לאחר מכן אתה תשאל אותה.
יוסי יונה: הערה – איך ניתן למנוע שלא תהיה נזילה של הכספים הללו כפי שזה קרה בעבר והכספים נעלמו - - -
אלי אלאלוף: בעבר היו נזילות, היו העברות טוטליות, לא היו נזילות, יוסי, זו מדיניות חדשה.
יוסי יונה: - - - מה המנגנון?
<מעין נשר: - - - אולי בפועל, זאת המדיניות.
<מעין נשר: המדיניות בעבר הייתה שונה, חל שינוי מדיניות, הדבר הזה לא קורה כרגע היום.
אלי אלאלוף: יש פה רוח מפקד, היא משפיעה.
<מעין נשר: גם אנחנו רוצים לשמור על העיקרון הזה, וגם היועצים המשפטיים דואגים שזה מה שיקרה.
<מעין נשר: אין לי משהו להגיד מעבר, זאת אומרת, זה המצב בפועל.
<דני גיגי: האם זה ייכנס ישירות לקרן?
<דני גיגי: יש קרן עכשיו לדיור הציבורי, אם הכספים האלה, הרווחים האלה יעברו ישירות לקרן או שהם יילכו למקום אחר?
<מעין נשר: זאת שאלה לגבי המנגנון, אני דיברתי כרגע לגבי העיקרון.
יוסי יונה: זאת שאלה חשובה.
<מעין נשר: אולי לא צריך שיעברו כספים לקרן, אולי בדירות שעשית הדירות החדשות הכניסה להם פשוט ממתינים.
<מעין נשר: אתה יודע, זה תלוי מה אתה עושה עם ההשבחה, אתה יכול למכור ולקבל כסף, ואתה יכול לקבל בניין, ובניין גם כן, חלק מהמלאי, חלק מהצבירה של הנכסים של המדינה.
<מעין נשר: כל עוד אנחנו מבטיחים שהדבר הזה הולך לדיירים, זו הבטחה חשובה.
<דני גיגי: הוא אמר פה במפורש שהוא לא רוצה להגדיל את המלאי, כי הוא רוצה לייצר מצב שיש - - -
אלי אלאלוף: מי אמר שלא רוצים להגדיל את המלאי?
<דני גיגי: מר לקס אמר שהוא לא רוצה להגדיל את המלאי כדרך בהתחדשות עירונית, אלא, לקחת רווחים ולהשתמש ברווחים האלה כדי לרכוש דירות.
<מעין נשר: העיקרון שאנחנו מסכימים עליו הוא שהדייר החדש לא יחויב על השטח העודף.
<מעין נשר: השאלה לגבי הקרן שהציג פה משרד הבינוי שמקורה מכך שהדייר יקבל דירה קטנה יותר של 75 מול 90, ואנחנו נשים את זה בקרן שתשלם לו על ועד הבית.
<מעין נשר: חייבת להגיד, שגם אנחנו קיבלנו את הדבר הזה ממש לפני יומיים, זה רעיון חדש – אגיד פה לפרוטוקול – שאנחנו צריכים לראות בכלל אם הוא פיזיבילי.
יוסי יונה: אלי, שמעת, יש פה בעיה.
<מעין נשר: צריכים לראות שבאמת זה המיקסום - - -
יוסי יונה: יכול להיות שאנחנו פה בנינו איזה בניין תלפיות, והאוצר יבוא ויאמר, סליחה, היסודות הרעועים - - -
<מעין נשר: יכול להיות שבאמת יש הגיון להשתמש במלוא ההשבחה ולקבל דירה של 90 מטר, אני לא יודעת.
<מעין נשר: יכול להיות שיש מקומות רבים מדי שלא יהיה אפשר לעשות את הדירה של ה-75, וזה משהו שרציתי להגיד לפרוטוקול, וזה חשוב.
<מעין נשר: אני חושבת שהיתרון החשוב והבשורה הגדולה שאנחנו פה הולכים יד ביד עם משרד הבינוי, זה לגבי העניין שאנחנו מסכימים שדייר בדירה שעברה פרויקט התחדשות לא יחויב על שטח עודף, זה אומר ששכר הדירה שלו לא יעלה.
איציק שמולי: אני רוצה לומר לנציגי הממשלה בעניין הקרן.
איציק שמולי: קודם כל הכוונות הטובות – אני לא אומר את זה בציניות – חייבות להיות מעוגנות לטעמי בחקיקה, אבל בטח לא רק במצגת.
איציק שמולי: יש לי שאלה והערה.
איציק שמולי: האם הקרן היא פר פרויקט או שיש סבסודים צולבים בין הפרויקטים?
איציק שמולי: שאלת הערה - האם בכספי הקרן – לשיטת
איציק שמולי: כם – למרות שאין עדיין נוסח, ניתן להשתמש גם לטובת רכישה או רק לטובת שיפוץ?
אלי כהן: שאלות חשובות מאוד שאלו כאן.
אלי כהן: רן מלמד, בבקשה.
<רן מלמד: תודה, רן מלמד, סמנכ"ל עמותת "ידיד".
<רן מלמד: תודה על ההזדמנות, אני רוצה קודם כל להצטרף לברכות, כי אני חושב שבהחלט יש פה בשורה.
<רן מלמד: אבל אני באמת חושב שהחכמה תהיה בפרטים הקטנים, באיך מבצעים את זה בפועל.
<רן מלמד: אני מסכים עם הרבה מאוד מהדברים שנאמרו פה, אני רוצה להעלות שלוש נקודות שלדעתי הן חשובות, ולראות איך אפשר לשלב אותן.
<רן מלמד: הנושא של שיקום שכונות חברתי – הרי דיי ברור שבמקום שתהיה התחדשות עירונית לא יהיה שיקום שכונות חברתי.
<רן מלמד: אני חושב שדווקא במקומות האלה צריך שיהיה שיקום שכונות חברתי, לכן, אני מציע להקצות תקציב מיוחד ממשרד השיכון לטובת פרויקטים ועבודה עם הדיירים שיישארו לגור במתחמים האלה כדי לסייע להם במערכת חדשה של לחיות בצורה שהיא קצת שונה, ואולי תעזור להם להתקדם.
<רן מלמד: אני מתחבר לדברים שחבר הכנסת אלאלוף אמר קודם.
<רן מלמד: נקודה שנייה – לגבי הנושא של הגדלת המלאי.
<רן מלמד: אני מציע לאמץ את ההחלטה ואת ההצהרה של שר השיכון שאמר שכל בנייה על קרקע בפרויקט ממשלתי, אחוז מסוים הולך לדיור ציבורי, ולהוסיף את זה לדירות חדשות בפרויקטים של התחדשות עירונית.
<רן מלמד: זה אומר, שמלבד הדירות שייצאו אחד על אחד לדיירים שכבר מתחלפים, תוסיפו על פי כוונת שר השיכון עוד דירות במסגרת הבנייה של ההתחדשות העירונית.
<רן מלמד: הדבר השלישי – הוא קצת פחות נוגע ישירות לדיור הציבורי, אבל הוא תלוי בהגדרה של דיור ציבורי.
<רן מלמד: אני סבור שדיור ציבורי הוא לא רק 2,500 או 30,000 איש המחכים לדיור ציבורי.
<רן מלמד: דיור ציבורי הוא בעצם סוג של פתרונות שהמדינה נותנת לאוכלוסיות שלא מסוגלות לדאוג בעצמן לקורת גג, שזה אומר 140 אלף אנשים שמקבלים סיוע בשכר דירה.
<רן מלמד: אתם צריכים להבין שחלק גדול מהאוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה גרה היום במתחמים שמיועדים להתחדשות עירונית והם משלמים היום שכר דירה של השוק החופשי שבו הם מקבלים סיוע מהמדינה.
<רן מלמד: אתן לכם דוגמא: שיכוני הרכבת בשכונת בת גלים בחיפה, אגב, הם בניינים לשימור, שווה באיזשהו שלב לדבר על מה עושים עם התחדשות עירונית במקרים שבהם יש בניינים שגם עומדים לשימור.
<רן מלמד: בשיכונים האלה שיש בהם למעלה מ-400 דיירים, 90% מהדיירים גרים בשכירות.
<רן מלמד: הדירות שייכות למשקיעים מתל אביב ברובם, אגב, עשיתי שם עבודה, אני יכול לתת לכם את כל הנתונים המפורטים.
<רן מלמד: רוב האנשים גרים שם בשכירות – 5, 10 ו-15 שנה ויותר, חלקם הגדול, מה שנקרא עולים ותיקים, קשישים שגרים בדירות כבר הרבה מאוד שנים.
<רן מלמד: ברגע שעושים פינוי בינוי, או התחדשות עירונית מכל סוג שהוא, ערך הנכס עולה, בעלי הדירות יבקשו להעלות את מחיר השכירות.
<רן מלמד: איך אתה יכול להגיע למצב שאנשים שחיים מסיוע בשכר דירה שהוא המרכיב המהותי ביכולת המימון שלהם של הדיור, יוכלו להמשיך ולגור באותן דירות, או שבעצם אנחנו זורקים אותם למקומות אחרים.
<רן מלמד: אני חושב בהצעת החוק אין לזה עדיין פתרון, הייתי מאוד מבקש שיינתן לזה איזשהו דיון וחשיבה כי אני חושב שיש לזה משמעות מאוד גדולה.
אלי כהן: תודה רבה לרן מלמד.
אלי כהן: רותי לביא, בבקשה.
<רותי לביא: אני אפתח דווקא בזה שיש כאן הישג עצום.
<רותי לביא: אני מברכת באמת גם את שדולת הדיור על העבודה העצומה שלהם, גם את חברי הוועדה להתחדשות עירונית, וגם את יושב ראש הוועדה שהוא גם בשדולת הדיור, חבר הכנסת אלי כהן, שבאמת מראה מחויבות לדיור הציבורי שאנחנו מעריכים אותה.
<רותי לביא: אני רוצה גם להגיד פה תודה וכבוד גדול לכל נאבקות הדיור הציבורי שחודשים נלחמות כדי שאנשים לא יושלכו מבתיהן, ואם הן לא היו נלחמות ומביאות את זה לידיעת נבחרי הציבור, זה לא היה קורה – חשוב מאוד להגיד את זה.
<רותי לביא: חשוב גם להגיד שכל הסיפור של התחדשות עירונית הוא בעצם פותר את המדינה מהקצבת תקציב כדי לעמוד בחובתה לתיחזוק ולהגדלת המלאי.
<רותי לביא: לכן, עצם השימוש בפרויקט הזה הוא כבר חסכון עצום למדינה.
<רותי לביא: ולכן, אין לדרוש מהדיירים ולו שקל אחד יותר.
<רותי לביא: זה אומר, שאותה קרן ל-15 שנה היא לא ל-15 שנה, המדינה תשלם את ההוצאות הנוספות בכל כלי שתבחר, ולכל אורך קיומה של המדינה הזו בתקווה שלא יהרסו אותה.
<רותי לביא: זוהי דרישה שנובעת מעצם המהות של ההתחדשות העירונית.
<רותי לביא: לכן, גם אין דבר כזה כמו שאומרים חריגה משמעותית מהגודל.
<רותי לביא: המדינה חייבת לדייר את ביתו שהיה לו לפני כן, אם היא איננה יכולה לעמוד בזה, היא תשלם את המחיר, גם כך חסכה מיליונים מתקציבה, ואת זה אנחנו חייבים לזכור – לא עושים פה טובות לאף אחד.
<רותי לביא: אני מזכירה גם שהיום ישנם דיירים שאמורים לחזור לבתיהם, למשל, בנווה שרת, כשהפקידים ב"עמידר" אמרו להם: תשלמו יותר, זה לא עניינו, נחתום אתכם על חוזים חדשים, ויש בעוד מקומות.
<רותי לביא: אנחנו דורשים שכל הדיירים יוחזרו לבתיהם, ומי שוויתרו בעבר בגלל דרישה לתוספת תשלום יקבלו מידית קורת גג אחרת.
<רותי לביא: אנחנו מבקשים מהוועדה גם לדרוש דיווח מהחברות המשכנות, או משרד השיכון, כמה דיירים ויתרו על זכותם?
<רותי לביא: כמה אמורים לחזור עכשיו וכמה יחזרו?
<רותי לביא: - כלומר, בלי פיקוח ושקיפות, תסלחו לי, מניסיוני הרב בנושא, אני לא מאמינה, ויש לי את הסיבות לא להאמין.
<רותי לביא: זו בקשה אחת שאנחנו מבקשים מהוועדה לבקש ממשרד השיכון והיא חשובה.
<רותי לביא: דבר שני, יש שני סוגים של פרויקטים – יש את הפרויקטים של היזמים הפרטיים, ויש את הפרויקטים ש"עמידר" מתכננת.
<רותי לביא: התכנית ש"עמידר" הציגה מפיו של מר לקס לגבי יזמות הפינוי בינוי שלה, היא בעייתית בצורה מפחידה, תסלחו לי, ואני מקווה שיחולו בה שינויים, והועדה להתחדשות עירונית כמי שמחויבת לפן החברתי תדרוש את השינויים האלה.
יוסי יונה: תוכלי לפרט?
<רותי לביא: אני עכשיו אפרט חלק.
<רותי לביא: אשמח לשלוח לכל אחד את הפירוט המדויק.
<רותי לביא: לא ייתכן ש"עמידר" תכריז ש-10% יעברו לדיור ציבורי, וכל השאר יהיו דירות שיימכרו לזוגות צעירים ואני לא יודעת למי.
<רותי לביא: הדיור הציבורי הוא של הדיור הציבורי ושאר הציבור כבודו במקומו מונח - לא המוחלשים הם אלה שיפרנסו אותו, זה דבר ראשון.
<רותי לביא: חובתה של "עמידר" להציג את זה, אם יש לה בניינים של רב משתתפים, ויש לה עוד קומות, הדירות האלה של דיור ציבורי – ואני מזכירה, חוק דיור ציבורי, זכויות רכישה, רוחו של החוק היא – שהדירות שייכות בחלקן לדייר, יש לו זכות חלקית עליהן, והן שייכות לדיור הציבורי, וכל תמורה שלהם חייבת לעבור אך ורק לקרן הייעודית לרכישת דירות, לא לתחזוקה ולא לתשלומי ועד, זה קיים כבר עתה בחוק ואנחנו מעלים את הדרישה הזו.
<רותי לביא: הסיפור של האינטגרציה ושכבות חלשות – עניים לא אשמים שהם עניים ולא צריך לערבב אותם.
<רותי לביא: תנו להם את מה שהם צריכים, המדינה יכולה גם לדאוג להם לשכר הולם, לתרבות הולמת, לא יודעת מה, בטח של 10% מסכנים ו-90% חגיגה - זה חשוב מאוד להבין.
<רותי לביא: אנחנו דורשים כמובן שעד שתהיה מדיניות מפורטת ושכל הנייר הזה של משרד השיכון בפרטיו הקטנים יוגש לעיונו של הציבור.
<רותי לביא: כל הדיירים שצריכים לחזור עכשיו, יחזרו בתנאים הקיימים ושמשרד השיכון יישא ביתר ההוצאות עד שתיבנה מדיניות מוסכמת, מפורטת על-ידי הציבור, על ידי הוועדה, ועל ידי כולם.
<רותי לביא: יש עוד מה לדבר כאן, אבל אני אקצר.
<רותי לביא: שוב, אני עדיין שמחה לראות שמשרד השיכון מתחיל להכיר בחשיבותו של הדיור הציבורי, ואני מקווה שהוא ימשיך בזה.
<רותי לביא: אינשאללה שיהיה לנו רק טוב.
<עידן פ.אבידני: כרגע לדיירים שנמצאים בפרויקטים אין כתובת ברורה.
<עידן פ.אבידני: האם אפשר למנות בן-אדם להגיד להם שיהיה שקיפות - מי הבן-אדם שעונה להם, מה הולך להיות?
<עידן פ.אבידני: בלי שיהיו שמועות כי זה מה שיוצר את הבעיות הכי גדולות של כל מיני אנשים – שמועות ועניינים, ואם תעשו ככה, אז אולי יהיה לכם ככה.
<עידן פ.אבידני: אם אפשר שיהיה כתובת ברורה מי הבן אדם שאחראי על הפרויקט מטעם "עמידר" ושמחויב לתת להם תשובות.
<רותי לביא: ושייתן דין וחשבון גם לפורום הדיור הציבורי במידה ויש תלונות וכן הלאה.
אלי כהן: בבקשה, מר קפלן, אם תוכל להתייחס.
<ראובן קפלן: אנחנו ניתן התייחסות לכל אחד.
<ראובן קפלן: אנחנו נלווה את הדיירים האלה מאל"ף עד הסוף.
<ראובן קפלן: כמו שאיציק אמר, יש לנו אגף לקשרי קהילה.
<ראובן קפלן: יש ממונה אזורי על האגף לקשרי קהילה, והוא ייתן להם את כל המענה שצריכים לקבל.
<ראובן קפלן: הם יקבלו מענה גם מהסניף וגם מקשרי הקהילה.
<ראובן קפלן: אם לא יקבלו מענה, יעלו עד שיגיעו אליי, יקבלו מענה מלא.
<ראובן קפלן: אנחנו נדאג לדיירים האלה.
<ראובן קפלן: "עמידר" רואה חשיבות גדולה, וקודם כל לדאוג ולשתף לשקיפות עם הדיירים האלה על מנת שכל חשש לא יקום ולא יהיה.
<קריאה: זה לא קיים, 25 שנה לא מתייחסים אלינו מ"עמידר", למה היום זה יקרה?
אלי כהן: תודה רבה לראובן קפלן.
אלי כהן: אני חושב שהדברים הם בהחלט ברורים, ואני בטוח שהם ייושמו על רקע הדברים שנאמרו.
<רמה דהן: אלי, אני שמח אם תיתן לי כנציגת שכונה שהיא מלאה חרדות ופחדים.
אלי כהן: אני הייתי אצלכם, נכון?
אלי כהן: אחת מהשכונה תקבל.
<רמה דהן: אני היחידה שנמצאת כאן מתלפיות מבלוק 125.
אלי כהן: אנחנו נשתדל.
אלי כהן: בבקשה, ראשת עיריית יהוד.
<יעלה מקליס: קודם כל אני מברכת על הדיון החשוב הזה, ועל שיתוף הפעולה הפורה בין שתי הועדות.
<יעלה מקליס: אני מודה לשני יושבי הראש על העלאת הנושא הזה.
<יעלה מקליס: זה לא הישיבה הראשונה, נפגשנו קצת, ובאמת נוגעים פה בנקודות מאוד חשובות.