GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעלה מקליס: אני מייצגת אומנם עיר יחסית קטנה במרכז הארץ, אבל יהוד ידועה כמספר שלוש במתחמי פינוי בינוי, אחרי שתי ערים קטנות מאוד כמו ירושלים ותל אביב, כך שאצלנו הנושא של התחדשות עירונית הוא חלק מאוד משמעותי מהפיתוח של העיר.
<יעלה מקליס: הנושא של דיור ציבורי הוא מאוד חשוב מבחינתנו.
<יעלה מקליס: המתחמים של פינוי בינוי שהם מקודמים על ידי יזמים פרטיים יש בתוכם כיסים של דיור ציבורי.
<יעלה מקליס: על ידי זה שהדיור הציבורי לא מתפתח, ולא נכנס לנושא של ההתחדשות העירונית, בעצם, לא רק שהוא מנציח את העוני ואת הפערים, אלא הוא מגביר אותם, כי מסביבה של דיור ציבורי נבנים מבנים חדשים עם דירות יפות וחדשות, ועם כל הפאסיליטיז מודרניים, והוא נשאר בעוניו, זה הולך ונהיה גרוע וגרוע ביותר.
<יעלה מקליס: זה הולך ומתדרדר, כי מטבע הדברים בדיור הציבורי, עם כל הכבוד, התחזוקה היא הרבה פחות טובה מדיור פרטי, ואנחנו רואים את זה.
<יעלה מקליס: יש לי דוגמה מצוינת – בדיוק מול בניין העירייה, כל מרכז העיר הוא התחדשות עירונית חוץ מהבניין הזה.
<יעלה מקליס: זו נקודה שחייבת לקבל טיפול, וזה בדיוק הדבר שצריך לפתור אותו, כי היזמים הפרטיים השכילו למצוא את הדרך לקדם את ההתחדשות העירונית גם כשרובם בזכויות מינהל כאלה ואחרות, אבל כן, השכילו לקדם, אבל מה שדיור ציבורי הרבה יותר מורכב.
<יעלה מקליס: אני מברכת על היוזמה.
<יעלה מקליס: אני חושבת שבסופו של דבר מאוד חשוב לדאוג לאנשים האלו, וגם באותה מידה לחזות של העיר שכולנו רוצים שתהיה מפותחת.
<יעלה מקליס: צריך תמיד לזכור שצריך להיות איזון נכון.
<יעלה מקליס: אם אנחנו נלך – אני אגיד משהו אולי לא כל כך פופולרי - צריך למצוא את הדרך שבאמת זה יהיה כדאי, בין אם זה יהיה בעזרת הממשלה ומשרד השיכון, או באמצעים שהשוק מקדם, כדי שזה התקדם באותה מהירות שההתחדשות העירונית מתקדמת.
<יעלה מקליס: אני מאחלת לכולם שנה טובה, המשך עשייה פורייה וגמר חתימה טובה.
<יעלה מקליס: תודה רבה על זכות הדיבור.
<דורון יהודה: אני מארגון הנכים, רוצה לדבר על הקטע של ציבור הנכים.
<דורון יהודה: לנכים יש בעיה יותר קשה מכל קבוצה שלא תהיה משום שיש להם גם מגבלה של נגישות, מגבלה שהם צריכים להתאים את הדירה למגבלות של הנכה בתוך הבית.
<דורון יהודה: הדבר הזה, כאשר אנחנו הולכים לעשות היום התחדשות עירונית, דיברתי על זה גם בפעם הקודמת, אני הייתי מציע שאנחנו נחייב בכל התחדשות עירונית את הדירות בקומות הקרקע להקדיש אותם לנכים כדי שהם יוכלו להיכנס ולצאת ללא תלות במעלית.
<דורון יהודה: מה שקורה היום בפועל, שקבלנים בונים את הדירות בקומת הקרקע ומוכרים אותם פי שתיים ממה שהיה בעבר.
<דורון יהודה: בעבר, מי שהיה גר בקומת קרקע היה קונה דירה בפחות כסף.
<דורון יהודה: היום הקרקע עולה פי שתיים, ויש לי דוגמאות כאלה עם הסכמים של קבלנים שכבר נמצא אצלי ביד.
<דורון יהודה: זאת אומרת, אני רוצה להציע שכל פתרון של התחדשות עירונית דירות הקרקע יהיו שייכות במסגרת של משרד השיכון, של "עמידר" ולא משנה של מי, יהיו מיועדות לנכים שיש להם בעיות מוטוריות קודם כל, גם אולי לקשישים שיש להם בעיות.
<דורון יהודה: אבל לקחת את הקבוצות החלשות האלה ולתת להם פתרון, ולא להגיד לו - תעלה לקומה שלישית, רביעית, המעלית מתקלקלת, או כמו שקרה בירושלים שהיה שלג והנכה תקוע, לא יכול לצאת כמה ימים מהבית - צריך לדאוג לנושא הזה.
<דורון יהודה: צריך לחשוב גם על הנושא של הממ"ד.
<דורון יהודה: כאשר מישהו בא ומציע לי דירה של 60 או 75 מטר לנכים, בהתחדשות העירונית הוא אולי לא מכיר את הנושא של הנכים.
<דורון יהודה: נכה חייב להיות לו דירה גדולה כדי שיוכל להסתובב עם כיסא הגלגלים מסביב למיטה.
<דורון יהודה: לכן אני אומר, אסור להקטין את שטח הדירה לנכים.
אלי כהן: נעבור למרכז הקליטה גילה, יש לנו את סיגלית ורוויטל.
<רויטל איש: נמצאים פה הוועד של גילה בירושלים.
<רויטל איש: מי שנמצא פה מייצג את רוב תושבי "עמידר" במתחם.
<רויטל איש: כקהילה אנחנו חוששים מפינוי בינוי.
<רויטל איש: יש חוסר אמון מוחלט מול חברת "עמידר", סליחה שאני אומרת את זה בקול רם.
<רויטל איש: אין פה מקום לטעויות, מדובר באנשים, וכל טעות פוגעת בבן-אדם.
<רויטל איש: אנחנו חוששים מלמצוא את עצמנו ברחובות.
<רויטל איש: אלי כהן עשה פה מהלך מדהים, אבל אף אחד לא ממש יודע לאן זה יוביל, כמה זמן יחזיק, ואיפה נמצא את עצמנו בתוך זה.
<רויטל איש: אנחנו מתארגנים כולם ביחד להתנגד, או לשתף פעולה אם ייתנו פתרונות חברתיים לכל הקהילה.
<רויטל איש: עד היום היינו שקופים לגבי חברת "עמידר".
<רויטל איש: הדיירים שקנו גם לא רוצים לגור עם אלה שעדיין לא קנו את הדירות.
<רויטל איש: כאילו ריכזו ממש "גטו" כזה, שמו את האנשים החלשים, מתוכם היו אנשים קצת יותר חזקים שכן הצליחו לקנות את הדירות.
<רויטל איש: האנשים החלשים עדיין לא יכולים לקנות את הדירות.
<סיגל לוי: מי שקנה זה החדשים, אנחנו פה - - - שנה בגלל חובות ישנים לא הצלחנו לקנות - רק חדשים של 5, 6, שנים הצליחו לקנות.
<רויטל איש: אנחנו מאוד רוצים להיות חלק מהפינוי בינוי הזה.
<רויטל איש: אלי, אתה יודע שאנחנו תומכים, אבל אנחנו רוצים שחברת "עמידר" תבטיח לנו, ותבוא ותיפגש איתנו עם הדיירים כי אנחנו לא שקופים, זה אנשים, לא מספרים ולא דירות.
<יצחק לקס: לדעתי, כבר נקבעה פגישה.
<רויטל איש: נכון.
<רויטל איש: אחרי 25 שנה שאנחנו דיירים, זו הפעם הראשונה ש- - - אנחנו מקווים שהבעיות ייפתרו.
<רויטל איש: תודה.
<רמה דהן: אני כל כך מתרגשת לראות את נציגי "עמידר" כאן.
<רמה דהן: אני באה מבלוק 125 מתלפיות ירושלים, שם אני גרה 30 שנה.
<רמה דהן: אני מגיעה לכאן כנציגה יחידה כי האנשים שם רובם קשישים וחלשים דיירי "עמידר".
<רמה דהן: אני מטפחת את הדירה שלי כבר 30 שנה, אני חיה בחרדות, בפחדים, אני לא יודעת עם מי לדבר.
<רמה דהן: אני רואה את נציגי "עמידר" כאילו ה"סגנים של אלוקים" - אני כל כך רוצה שתהיה לי הזדמנות ואוזן קשבת שאוכל לבוא למשרד ויקבלו אותי, ויבטיחו לי שלא יגלו אותי, שלא יזרקו אותי.
<רמה דהן: לי אין לאן ללכת.
<רמה דהן: אני אשה שאיבדה את הבן שלה בבית הזה.
<רמה דהן: כל הזיכרונות של החיים שלי בבית הזה.
<רמה דהן: אף פעם לא עזרו לי לשפץ את הדירה.
<רמה דהן: עשיתי הכול בכוחות עצמי.
<רמה דהן: ההבטחה היחידה שאני רוצה לקבל ממש בתחינה, בהתחננות שלא יוציאו אותי מהבית שלי, שלא יגלו אותי, שלא יזרקו לאיזה רחוב.
<רמה דהן: אני לא ילדה קטנה, אין לי כוח להמשיך הלאה.
<רמה דהן: אני רוצה להישאר בבית שלי, או לחילופין באם יהיה פינוי בינוי זו יוזמה ברוכה.
<רמה דהן: מבקשת ש"עמידר" תיתן לי משהו כתוב שאוכל להאמין וגם הדיירים של הבניין.
<יצחק לקס: אני רוצה לומר אמירה שתהיה ברורה לכל הדיירים שיושבים פה.
<יצחק לקס: אין מצב בעולם שיהיה דייר של הדיור הציבורי שייזרק מביתו ולא תהיה לו קורת גג, שיהיה ברור העניין הזה.
<יצחק לקס: אין מצב בעולם שדבר שכזה יקרה.
אלי כהן: תודה רבה לך יצחק על המלים.
<נעמי מורביה: אני יושבת ראש מטה מאבק הנכים, ונציגת פורום ארגוני הנכים שכולל את אבנר עורקבי, דורון יהודה ושמחה בניטה.
<נעמי מורביה: בהמשך למה שחברי דורון יהודה אמר, אני רוצה להתמקד בשני נושאים.
<נעמי מורביה: האחד – נושא של הממ"דים.
<נעמי מורביה: כתושבת קו העימות, אני גרה באשקלון, אדוני היושב ראש, חבר הכנסת אלי כהן, אני תושבת אשקלון, רק במוצאי שבת, כידוע לך, שלחו אותנו לממ"דים.
<נעמי מורביה: יש לנו בעיה קשה לאנשים עם מוגבלות עם גודל הממ"ד.
אלי כהן: הוא אמר את זה.
אלי כהן: אם יש לך משהו לחדש תחדשי, אם לא, נאלץ לסיים.
<נעמי מורביה: מה שאני רוצה לחדש הוא נושא של חשיבה.
<נעמי מורביה: יש לנו בעיה קשה, אנחנו מתמודדים עם אנשים עם מוגבלות מוטורית קשה מאוד, מרותקים לכיסאות גלגלים שמחכים שנים לדיור ציבורי.
<נעמי מורביה: הנקודה או המינוס הגדול שמתנוסס מעל לשמם ברשימת ההמתנה הוא – היותם עולים חדשים.
<נעמי מורביה: עולים חדשים גם 10 שנים, וגם 15 שנים שייכים למשרד הקליטה.
<נעמי מורביה: למשרד הקליטה אין מלאי של דירות.
<נעמי מורביה: אנחנו מאוד מבקשים שכל הנושא של אנשים עם מוגבלות, עם מוגבלות מוטורית שממתינים לדיור ציבורי, יעבור ממשרד הקליטה אל משרד השיכון ואל "עמיגור" ו"עמידר" אל החברות המשכנות – מבקשים, מתחננים.
איציק שמולי: זו הערה חשובה, אבל לא רק בהקשר של אנשים עם מוגבלות, יש שם 30 אלף איש.
<נעמי מורביה: איציק, בשם מי אני מדברת?
<טטיאנה קדוצקין: שלום רב.
<טטיאנה קדוצקין: אני מבקשת להגיד תודה רבה לאדון יובל פרנקל.
<טטיאנה קדוצקין: היינו בדירות שם, אני התלהבתי מהאישיות שלו, מהיחס שלו כלפי כולם - אין מלים.
איציק שמולי: יובל, אני חייב לומר לך, בישיבה האחרונה היא בכתה פה בדמעות, עכשיו זה מאושר.
<טטיאנה קדוצקין: יש קבוצה שאף אחד לא מתחשב בהם, הם אפילו לא עומדים בתור.
<טטיאנה קדוצקין: אלה אנשים נכים, שקופים - לא כיסא גלגלים, אף אחד לא מתחשב בקבוצה הזו, אף אחד.
<טטיאנה קדוצקין: הם רק מקבלים 770 שקל סיוע ממשרד השיכון ולא מעמידים אותם בתור, למרות שיש להם נכות גבוה – 75% - 100% מביטוח לאומי, רוב האנשים האלה הגיעו כעולים מרוסיה כי הם יצאו ממשרד הקליטה, הם התקבלו בתור למשרד השיכון, משרד השיכון לא מקבל אותם והם באוויר.
<טטיאנה קדוצקין: איך אפשר להתקיים על סכום של נכות 2,611 שקלים ולקבל סיוע לשכר דיור 770 שקל?
<טטיאנה קדוצקין: תגידו לי בבקשה, על זה יש לי נתונים של מספר התאבדויות שם הרבה יותר מדברים אחרים.
<טטיאנה קדוצקין: יש האנשים שקיבלו דירת נכים, הם היו קטינים, אז "עמידר" לא מכניס אותם לחוזה שכירות של הדירה, אם יהיה פינוי בינוי הם לא יקבלו כלום.
<טטיאנה קדוצקין: אותה בעיה גם אצלי – הבת שלי בת 24 - - -
אלי כהן: טטיאנה, אנחנו מודים לך.
<טטיאנה קדוצקין: אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול.
אלי כהן: הכול בפרוטוקול.
<טטיאנה קדוצקין: בבקשה, מי שיכול מחברי הכנסת להתייחס לזה.
<טטיאנה קדוצקין: מי מחברי הכנסת מוכן לעזור לנו?
איציק שמולי: אני.
<טטיאנה קדוצקין: אתה, בסדר.
<טטיאנה קדוצקין: כולם ראיתם?
אלי כהן: חבר הכנסת שמולי תמיד מספר אחד.
<ראובן בן בנימין: אני יזם של פרויקטים של פינוי בינוי.
<ראובן בן בנימין: היה לי תכנית לפני שמונה שנים איך למגר את הנושא של דירות ברי השגה ודירות שכירות.
<ראובן בן בנימין: אני עושה בכפר יונה פרויקט.
אלי כהן: ראובן, מה קשור לנושא של הדיור הציבורי במשפט.
<ראובן בן בנימין: זה קשור לדיור הציבורי, אז היה לי פתרון איך לעשות את הנושא של הדיור הציבורי - להכניס את זה בתוך הפרויקט את הדירות ברי השגה, את השכירות, ואז הייתי נותן מענה לכל הדיירים שחסר להם דירות לכל הארץ, כך הייתי עושה גם בבאר יעקב, והייתי עושה בכל הערים שניתן לעשות שם פרויקטים, וניתן לעשות פרויקטים בכל הארץ, גם בלוד, גם ברמלה.
<ראובן בן בנימין: יש היום תקן 21 שמשקף את כל הנושא של הכלכליות הרווחית של היזם.
<ראובן בן בנימין: אני חושב שאם כבוד היושב ראש היית מכניס את הדירות ברי השגה ואת הדירות בשכירות בתוך הפרויקטים של הפינוי בינוי, אז היית פשוט ממגר את כל התופעה הזאת.
<ראובן בן בנימין: אני רוצה רק לברך את חברי שמלווה אותי בפרויקטים.
<ראובן בן בנימין: תודה.
אלי כהן: שמעון ועקנין, משנה לראש עיריית בת-ים, בבקשה.
<שמעון ועקנין: אני רוצה לברך קודם כל את הרוח החדשה שנושבת בחברת "עמידר" לא ב-100% אבל ב-99% - צריך להשאיר אחוז אחד.
<שמעון ועקנין: דבר שני, רוצה לאחל הצלחה ליושבי הראש, לחברי היקר אלי כהן, בהצלחה - אם הוא לקח את הדבר הזה כמו שתמיד הוא עשה, הוא עשה רק דברים טובים.
<שמעון ועקנין: הייתי רוצה ללכת כי אם הייתי מצליח לעשות משאל בבתי העלמין בארץ, והייתי לוקח את כל מאוכזבי הדיור הציבורי - אני מאחל שעוד הרבה שנים התשובות שהייתי מקבל שאני לא אקבל עוד כמה שנים.
<שמעון ועקנין: דבר שלישי.
<שמעון ועקנין: הדבר היחיד, חקיקה זה טוב, יש הרבה חוקים שלא מקיימים אותם, הביצוע הוא מה שקובע.
<שמעון ועקנין: חברת "עמידר", מה שהייתי רוצה לבקש - פשוט לצמצם את כל הגופים שמטפלים בתושבים, זה מה שצריך להיות.
<שמעון ועקנין: דבר ראשון הייתי מציע, אם אפשר, במהירות, הכניסה לחברת "עמידר" בכל מיני מקומות בארץ שהיא לא תהיה כניסה כאילו אתה נכנס למשרד הביטחון בבדיקות שלה.
<שמעון ועקנין: תודה.
אלי כהן: תודה רבה לשמעון.
אלי כהן: אורי בר-חיים, מנהל אגף בכיר בנכסים במשרד הבינוי והשיכון.
<אורי בר חיים: צהריים טובים לכולם, אני נמצא בכמה ועדות, יש פה איזה הרגשה של פוסט טראומה בנושא של דיור ציבורי, זה קצת סקפטיות מוצדקת, חשדנית.
<אורי בר חיים: אני רוצה לצטט שאולי ייתן איזשהו רוגע, וטיפה אמינות למה שהפתרונות שהצגנו כאן ממה שעשה גלנט וסגן השר ז'קי לוי אומרים: - "התפקיד של המשרד, משרד השיכון הוא תפקיד של סיוע ורווחה בנושא של דיור ציבורי ולא תפקיד כלכלי", זו אמירה שכבר בחודשים האחרונים יש לה הרבה מאוד נגזרות שאומר אותם בקצרה.
<אורי בר חיים: זה סיפור אחר לגמרי, זה מדיניות שונה לגמרי, וזה טיפול בדיור ציבורי בעיניים אחרות.
<אורי בר חיים: הנושא של אכלוס דירות פנויות הוא נגזרת של זה, כלומר, נושא של הגמשת הקריטריונים.
<אורי בר חיים: יש תכנית רב שנתית היום לשלוש השנים הקרובות לטפל בדירה, דירה, מבנה, מבנה בדיור הציבורי ואנחנו נראה את זה קורה יום יום.
<אורי בר חיים: בנושא של התחדשות עירונית, אחלק את זה בקצרה כי היה פה איזשהו ערבוב.
<אורי בר חיים: אם ניקח מבנה הוא מתחלק לדירות הקיימות ויש את הדירות הנוספות.
<אורי בר חיים: הדיון למעשה היום התבסס ונאמר על הדירות הקיימות, להבדיל מהדירות החדשות.
<אורי בר חיים: ולגבי הדירות הקיימות, בעצם הנושא הוא נושא כלכלי - מה אתה עושה עם מרכיב ההשבחה?
<אורי בר חיים: אמרנו, אנחנו מכניסים את זה חזרה לדייר שזה משהו מהפכני והוא שונה מהמדיניות שהייתה קיימת.
<אורי בר חיים: לגבי הדירות החדשות – אנחנו ניגע בזה בתכנית כוללת של חיזוק פריפריה בכספים של הרווחים.
<אורי בר חיים: דיברו כאן על חקיקה, אני רוצה להפנות את כולם כאן לחוק הדיור הציבורי סעיף 8ב(1)(2) שאומר מפורשות שהנושא של כספים של ההשבחה הם בראש ובראשונה מיועדים לתוך הדייר - מפה מה שנקרא תמשיכו הלאה.
איציק שמולי: רק עוד משפט אחד על מדיניות, לא על חקיקה.
איציק שמולי: זה לא היה לפני הרבה זמן, משהו כמו שנה וחצי שנתיים, שהמדיניות הרשמית – אני שמעתי במו אוזניי - של משרד הבינוי והשיכון יחד עם משרד האוצר יאיר לפיד ואורי אריאל הייתה לא לקנות יותר דירות בדיור הציבורי, לכן, אנחנו באים ואומרים לאורך כל הדיון שמדיניות זה דבר יפה וכוונות זה דבר טוב, אבל כדי לעגן מדיניות טובה שאתם מובילים, אלי, צריך לעגן את זה בחקיקה.
<קריאה: חשוב לומר שדווקא בשעות הקשות ההם אורי היה דואג לתקצב את הדיור הציבורי.
<עינת גנון: אין לי זמן להתייחס לכל ההערות, אז יסלחו לי מי שאני לא אתייחס להערות שלו ונעשה את זה בדיון אחר אולי.
<עינת גנון: מאוד חשוב לנו הנושא של סיוע וליווי הדיירים במהלך התהליכים האלה.
<עינת גנון: אנחנו מקצים לכך בהחלט גם את אנשי שיקום שכונות חברתי.
<עינת גנון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם אגף שיקום שכונות.
<עינת גנון: מעבר לזה, גם בתוך הרשות בחוק שהונח על שולחן הוועדה, נאמר במפורש שיהיו תקציבים ליועצים חברתיים שילוו את התושבים.
<עינת גנון: בעניין הפריפריה - משרד השיכון הקצה בשנתיים האחרונות – יש לומר – בעזרתו האדיבה של משרד האוצר תקציבים לחיזוק ומיגון מבנים בפריפריה שיש להם רוב של דיור ציבורי.
<עינת גנון: הקצנו 60 מיליון לטובת העניין.
<עינת גנון: חוזקו מבנים בבית שאן, בקריית שמונה, בטבריה, ועכשיו בשנתיים האחרונות קיבלנו תקציבים גם לתמ"א 38 ושכונות שיקום שחלקו מיועד ספציפית לפריפריה.
<עינת גנון: חבר הכנסת שמולי שאל אם הקרן מיועדת לפרויקט ספציפי – התשובה היא לא.
<עינת גנון: יכול להיות שבפרויקט מסוים הצטבר עודף והוא יוכל לתקצב פרויקט אחר שעוד רק התחילו להיכנס כספים לתוך הקרן.
<עינת גנון: הכוונה היא בראש שהקרן הזאת תשמש את אותם פרויקטים להתחדשות עירונית.
<עינת גנון: אל תשכחו שאלה מבנים מאוד מורכבים עם עלויות תחזוקה גבוהות מעבר לתחזוקה השוטפת.
<עינת גנון: אם פתאום איזושהי מערכת מורכבת, יש בהם שתי מעליות, ספינקלרים, גנרטורים – אם כזו מערכת שובקת חיים מסיבה כזו או אחרת, צריך שיהיה תקצוב גם לנושאים האלה.
איציק שמולי: בכל מקרה אנחנו מדברים על ועד בית, לא על התחזוק בפנים.
<עינת גנון: אלה דירות חדשות.
איציק שמולי: אנחנו מדברים על טווח זמן של 15 שנה.
אלי כהן: ארנון גלעדי, יועץ ליו"ר הוועדה, וסגן ראש עיריית תל אביב.
<ארנון גלעדי: שמעתי את חבר הכנסת יונה, הוא אמר שהוא מסתובב בשכונות של הדיור הציבורי, הכוונה, שיש צורך להגדיל, ואפילו חבר הכנסת דב חנין אמר פי 10 בתוך ההתחדשות העירונית להכניס את הדיור הציבורי, אז אין לנו שום כוונה, אני חושב גם לא לך, וגם לא לחברי הכנסת שדיברו על הגדלת ההיצע הוא להפוך את השכונות החדשות של ההתחדשות העירונית - - -
יוסי יונה: אף אחד לא אמר את זה.
יוסי יונה: אתה יכול להגדיל באופן משמעותי את מספר הדירות שם – אני לא מבין את זה.
יוסי יונה: נניח ואמרת שיש 30 דירות - - - מה בעיה?
<ארנון גלעדי: המטרה של ההתחדשות העירונית בראש וראשונה היא התחדשות עירונית חברתית ביסודה כמו שהנחה היושב ראש, וזה למעשה המוטו של הדבר, זה לא רק נושא תכנוני, יש בו ביסודו נושא חברתי כדי להפוך את הכלי הזה לכלי של התחדשות עירונית במסגרת הנושא - - -
אלי כהן: חבר הכנסת יונה, אין סתירה.
אלי כהן: הכוונה היא להגדיל את מלאי הדיור הציבורי מצד אחד, אבל ליצור פיזור ולא ליצור גטאות.
יוסי יונה: עדיין אתה יכול להדגים את התמהיל של ההתפתחות העירונית - - - גידול משמעותי - - -
<ארנון גלעדי: הנושא של ההתחדשות העירונית באה כתוצאה מנושא של משבר דיור עמוק ביותר שמדינת ישראל מתמודדת אתו.
<ארנון גלעדי: נכון היה לעשות שלקחו את הנושא הזה גם שר האוצר, וגם יושב ראש הוועדה להתחדשות עירונית, וגם הממשלה כממשלה, כמוטו, שמנסה להעביר להגדלת היצע של פתרונות הדיור.
<ארנון גלעדי: הכלי של התחדשות עירונית ושילוב של הדייר כפי שאמרו, וזה לא דבר פשוט כשלעצמו, העקרונות שהם נכנסו בתוך הנושא של הדיור הציבורי.
<ארנון גלעדי: ואני אומר לך כמנכ"ל של חברה עירונית ממשלתית לשיקום והתחדשות עירונית, יחד עם יובל פרנקל, ניהלנו חברות, ואנחנו יודעים מהנושא הזה - זה לא בכדי.
<ארנון גלעדי: אני חושב שזה משהו שהוא דרמטי מבחינת הנושא של התייחסות הממשלה לנושאים האלה.
<ארנון גלעדי: על כך יישר כוח לכולם.
<דני גיגי: אני רוצה לברך אותך אלי כהן, על הדיון הזה, וגם את משרד השיכון על היוזמה הזאת.
<דני גיגי: אני חושב שעצם הנושא שמשרד השיכון שינה את שמו, והחזיר את השיכון לשם שלו זה דבר מאוד חשוב.
<דני גיגי: אלי, אני מצפה שהדבר הזה אכן יעוגן גם במסגרת החוק להתחדשות עירונית, ולא במסגרת חוזר של משרד הבינוי.
<דני גיגי: אני חושב שזה מאוד חשוב שיהיה חלק מהעניין ולא משהו שהוא חיצוני.
אלי כהן: חברים, אני רוצה לסכם את הדברים שהיו כאן היום.
אלי כהן: קודם כל להודות לכל המשתתפים שהגיעו לכאן.
אלי כהן: אני חושב שהדיון היום היה דיון פורה, דיון חשוב, שבהחלט ראינו הסכמה מקיר לקיר גם מחברי האופוזיציה וגם מחברי הקואליציה בחשיבות של הדיור הציבורי, בחשיבות של זכויות הדיירים בדיור הציבורי, והתייחסות להתחדשות העירונית ככלי שיוכל לשפר את סביבת המגורים ולא כאיום כפי שהיה – מי שזוכר, שלקח חלק בדיון שהיינו כאן חודשיים.
אלי כהן: אני רוצה כמובן להודות – אני מבקש שזה גם יעבור לשר גלנט, וגם לסגן השר ז'קי לוי, על הדרך שהם מובילים.
אלי כהן: אני יודע שגם התוויית הרוח שעלתה מהמסמכים זה לאחר דיונים מוקדמים שהיו כאן.
אלי כהן: בהחלט אני חושב שגם הדברים שנאמרו על ידי נציגים והמנהלים של "עמידר" ושל "עמיגור" בהחלט מדברים בעד עצמם, ובהחלט יש כאן אוזן קשבת.
אלי כהן: אנחנו מבקשים שעד סוף אוקטובר ייצא חוזר מפורש של חוזר מנכ"ל, מעבר למצגת המכובדת הזאת שהייתה, ויגיד את כל ארבעת העקרונות שאנחנו סיכמנו – הנושא של הגידול בדירה, הנושא שאין העלאת שכר דירה.
אלי כהן: הנושא שאין הגלייה והנושא של הקרן.
אלי כהן: כלומר, שיהיה בחוזר מנכ"ל, ונרצה את ההתייחסות שלכם גם לעניין חקיקה כן או לא של העקרונות האלה.
אלי כהן: כאן אנחנו נעלה את זה במסגרת הדיון של חברי הכנסת, ואנחנו נראה איך אנחנו מתקדמים כאן.
אלי כהן: נושא נוסף שהוא לא קשור לדיור הציבורי, אבל הוא כן קשור לנושא של ההתחדשות העירונית.
אלי כהן: נרצה ממשרד הבינוי ו"מעמידר" עקרונות להשתלבות של "עמידר" ו"עמיגור" בפרויקטים של דיור ציבורי.
אלי כהן: כלומר, איך הם עושים, מתי הם עושים, איך הם מצטרפים?
אלי כהן: אנחנו צריכים לבוא ולזכור שבנושא של התחדשות עירונית אנחנו מדברים כבר למעלה מ-20 שנה, ויצאו פחות מ-30 פרויקטים, כלומר, משהו תקוע, ובין היתר הוועדה חוץ מהנושא של הדיור הציבורי המטרה שלה בכל הארץ להזיז ולקדם שנראה הרבה יותר פרויקטים כאלה.
אלי כהן: לכן אנחנו רוצים מכם לבוא ולראות מתי "עמידר" או "עמיגור", לצורך העניין, מצטרפות לפרויקט, מתי הן מצטרפות לחתימה.
אלי כהן: מתי הן יוזמות, מתי הן מובילות - הדבר הזה הוא חשוב לא במסגרת חקיקה, אלא על מנת שגם הדיירים וגם היזמים יידעו איך "עמידר" ו"עמיגור" מצטרפות מכיוון שהחלק שלהן בפרויקטים של התחדשות עירונית הם פרויקטים משמעותיים.
אלי כהן: נושא נוסף שהוא גם חשוב, זה לרתום את הנושא של מינהל מקרקעי ישראל באמצעות קרקע משלימה בפרויקטים ובשכונות ברמה חברתית נמוכות יותר שלא נמצאות באזורי הביקוש, אז אנחנו כאן בהחלט נלחם על הנושא של קרקע משלימה - נשקול את זה במסגרת חקיקה.
אלי כהן: גם בנושא של עיריית לוד וערים אחרות שיפנו, אני באופן אישי מתכוון לפעול לטובת העניין.
אלי כהן: אנחנו גם נקבע, אני מציע עוד מספר חודשים מהיום ישיבת מעקב שתבוא ותראה את הנושאים שעלו כאן – איך היו, איך התקדמו, איך החוזרים של המנכ"ל - ואם התקדמו הפרויקטים.
אלי כהן: אני מאחל לכם שנה טובה וגמר חתימה טובה.
אלי כהן: הישיבה נעולה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נתחיל אחרי העיכוב הלא רצוי.
אלי אלאלוף: היום ה-12 באוקטובר 2015, כ"ט בתשרי התשע"ו והשעה 09:06.
השעה 12: ברשותכם, אנחנו נמשיך בדיון ונבקש מנעה לפתוח אותו שתאמר לנו מה הדברים שנעשו מאחורי ישיבות הוועדה.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו בעצם דנו בשני הסימנים האלה ועלו כל מיני טענות והערות.
<נעה בן שבת: אדוני שלח אותנו להתאים נוסחים ואנחנו רוצים היום לבוא עם מוצר מוגמר להצבעות ואם יש עוד הערות, הן יוערו.
<נעה בן שבת: אני רוצה להציג את השינויים בסעיפים בהם היו שינויים.
אלי אלאלוף: קיבלתם דפים חדשים נוספים.
<וילמה מאור: נוסח לדיון.
<וילמה מאור: חולק אתמול.
אלי אלאלוף: תודה על המאמץ של הצוות המשפטי.
<נעה בן שבת: אנחנו נעבור לסוף סעיף 27, לסעיף 27(ד), בעמוד 15.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על פסקה (9).
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הסעיפים בהם במקרה של סתירה בין תקנות לבין הוראות תקן רשמי, יגברו הוראות התקנות.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 27(ד) שמדבר על המקרים בהם תקנות יגברו על הוראות תקן רשמי.
<נעה בן שבת: הייתה בקשה להוסיף את הוראות סימון המזון.
<נעה בן שבת: הסכימו בממשלה שיש להבחין בין סימון מזון שנוגע לנושאי מזון המצומצם שלהם לבין אלה שיש להם השלכות לנושאים נוספים.
<נעה בן שבת: לכן הנוסח המוצע הוא: (9) סימון מזון שעניינו הרכב המזון, השימוש בו או צריכתו ונדרש לצורך בטיחות המזון ובריאות הציבור.
יעל גרמן: אני שלחתי סיכום של מספר דברים בהם אנחנו רוצים.
יעל גרמן: מרבית הדברים נכנסו, אבל אחד הדברים המהותיים שדיברנו עליו, שלא נטרטר את התעשיינים שפותחים עוד סניף או שרוצים לפתוח עוד מפעל, ובמקום שילכו למהנדס המחוז, שיקבלו את זה ממינהל המזון.
יעל גרמן: שינוי קטן כזה שכולנו הסכמנו עליו, איך הוא לא נכנס?
<נעה בן שבת: אם אפשר להציע להסתכל בעמוד 27 של הנוסח לדיון.
<נעה בן שבת: יש התייחסות למצבים האלה.
<נעה בן שבת: שלוש השורות האחרונות, סעיף 56.
<נעה בן שבת: ההצעה היא לומר בסעיף קטן (ה): לא ייקבע תנאי שונה לשני אתרי ייצור – הכוונה של יצרן אחד – המייצרים אותו מזון ללא שוני מהותי ביניהם בשים לב לסוג המזון המיוצר בהם, גודלם, תהליכי הייצור והיקפם" - זאת אומרת, אלה העניינים בהם לא אמור להיות שוני מהותי – "אלא באישור מנהל שירות המזון".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, במקרים האלה שיש שני אתרי ייצור, אותו יצרן, אותו מזון ואין שוני מהותי מבחינת הגודל, סוג התהליכים וההיקף שלהם, צריך בעצם ללכת עם אותן הוראות אלא אם כן אישר מנהל שירות המזון לחרוג מהן.
יעל גרמן: היושב ראש דיבר על כך שגם מניסיונו הפנייה למהנדסי המחוז היא פנייה שבדרך כלל בירוקרטית, מסרבלת, לפעמים גם לא נעימה ואמרנו שנתחיל ונעשה את השינוי.
יעל גרמן: אנחנו היינו רוצים בכלל לעשות שינוי ושתמיד יפנו למנהל שירות המזון.
אלי אלאלוף: כאן השגנו אחידות.
יעל גרמן: אבל עדיין יצטרכו לפנות.
אלי אלאלוף: אולי נבקש את משרד הבריאות להגיב.
יעל גרמן: אמת.
יעל גרמן: שינוי כזה קטן.
יעל גרמן: אי אפשר להיות כל כך מקובעים ושמרנים.
<אלי גורדון: אנחנו ניסינו לתת מענה לסוגיה שהועלתה כאן וסוגיה של חוסר אחידות.
<אלי גורדון: מכיוון שבסופו של דבר מי שיפקח ומי שייתן דעת, גם מבחינת הדרישות, ברמה מחוזית לאותו מפעל שמקימים אותו במקום החדש, חשבנו שהרבה יותר טוב לסדר ולתת דעת לעניין של האחידות ולא לעניין של הגשה של אותה בקשה למנהל שירות המזון כי זה לא אפשרי.
יעל גרמן: ברור, אבל חלק מהמטרה של החוק הזה שאנחנו מדברים עליה שוב ושוב היא לפשט תהליכים, לייעל תהליכים, לקצר אותם ועל ידי כך באמת גם למנוע טרחה ובירוקרטיה אבל גם להוזיל בסופו של דבר את המוצר ואת זה אתם לא עושים.
יעל גרמן: אתם ממשיכים בכל הסרבול.
יעל גרמן: למה בן אדם שכבר יש לו אישור, ויש לו במחוז אחד, למה הוא צריך ללכת עכשיו למחוז שני ולהתחיל את הכול מהתחלה?
יעל גרמן: במחוז השני לא ייתנו לו תנאים אבל הוא צריך את הכול מחדש.
<אלי גורדון: מכיוון שאנחנו לא מדברים על העתקה של המפעל אלא אנחנו מדברים על מפעל, מקום ייצור חדש כאשר למעשה הכול שונה, המפעל עצמו והטכנולוגיה במקום.
יעל גרמן: אני לא השתכנעתי.
יעל גרמן: אני מגישה הסתייגות.
יעל גרמן: אם זה לא ישתנה, אני מגישה הסתייגות על הנושא, בהתאם לנוסח שהוועדה קיבלה.
אלי אלאלוף: רשמנו את ההסתייגות.
אלי אלאלוף: נגיע להצבעה ונתייחס אליה.
יעל גרמן: אם לא משנים את זה, אני הולכת על הסתייגות.
<נעה בן שבת: מי שנותן לו רישיון ייצור, זה מנהל שירות המזון.
יעל גרמן: אלה יהיו שתי הסתייגויות.
יעל גרמן: או זה או זה.
יעל גרמן: לחילופין.
<נעה בן שבת: במקרה של בקשה שנייה - - -
<נעה בן שבת: זה הולך למנהל שירות המזון.
<נעה בן שבת: אנחנו חוזרים לסעיף 27 בעמוד 15.
<נעה בן שבת: הצגנו את ההצעה לפיה מדובר בסימון מזון שעניינו הרכב המזון, השימוש בו או צריכתו הנדרש לצורך בטיחות המזון ובריאות הציבור.
<זאב פריקובסקי: אני רוצה להעיר שתי הערות לסעיף 27(ד).
<זאב פריקובסקי: קודם כל, בוקר טוב ומושב פורה של הכנסת.
<זאב פריקובסקי: הערה אחת היא לעניין סעיף (ד)(9) בו כתוב שסימון המזון שעניינו הרכב המזון, השימוש בו או צריכתו הנדרש לצורך בטיחות המזון ובריאות הציבור.
<זאב פריקובסקי: תגברנה התקנות על תקנים.
<זאב פריקובסקי: בנושא של הרכב המזון, קשה מאוד להבדיל מתי הרכב המזון הוא לצורך א' או לצורך ב', אבל סימון הרכב המזון מעוגן בתקן ישראלי 1145 ולכן עלולה להיווצר כאן כפילות ואני מבקש להוציא את הנושא הזה של הרכב המזון.
<זאב פריקובסקי: נושא של סימון תזונתי, זה ברור.
<זאב פריקובסקי: נושאים אחרים, ברורים.
<זאב פריקובסקי: אבל נושא של הרכב המזון, רשימת הרכיבים בנושא של אקוויד, מה שנקרא, ההגדרות הכמותיות של רכיבים מהותיים, כל זה מעוגן חזק מאוד בתקן ישראלי 1145 וצריך להישאר שם.
<נעה בן שבת: אז אתה מציע שלא לאפשר בו את ההתגברות של התקנות על ההוראות.
<זאב פריקובסקי: נכון.
<זאב פריקובסקי: זה פשוט יוצר חוסר סדר ובלגן.
<זאב פריקובסקי: הנושא השני שקשור לצורך הזה הוא שתקופת המעבר מתייחסת לייצור, ותתייחס אך ורק לייצור ולא לשיווק המזון ומכירתו.
<זאב פריקובסקי: דהיינו, גם ביום האחרון של תקופת המעבר, בואו נאמר ב-18 בנובמבר 2016, יהיה מזון שייוצר בהתאם לתקינה או לרגולציה הנוכחית ויוכל להיות משווק כפי שהוא צריך, תאריכי השימוש, תאריכי התפוגה.
<זאב פריקובסקי: זה צריך להיות מעוגן בצורה מסודרת.
<זאב פריקובסקי: פעם כבר ראינו במקום אחר בנושא כזה של סימון חומצות שומן טרנס כאשר היינו צריכים לרוץ מהר ולעשות תקנות מהירות.
<זאב פריקובסקי: זה צריך להיות מעוגן כבר עכשיו בכללים של תקופת המעבר, שהכללים האלה יחולו על ייצור.
<זאב פריקובסקי: השיווק והמכירה, גם אם הסימון יהיה בהתאם או הרכיבים, כל מה שקשור, יוכלו להימשך עד סוף התוקף של המוצרים.
<זאב פריקובסקי: אני מקווה שאני ברור.
<זאב פריקובסקי: אני אסביר עוד פעם.