GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: תנו לי לעשות רגע הבהרה לחברי הכנסת שהגיעו.
אלי אלאלוף: אנחנו קפצנו מסימן ב' ישר לסימן ג', כי בסימן ב' יש עוד ויכוחים בין המשווקים לבין הצוות המקצועי ואנחנו נותנים להם עוד זמן, עד יום חמישי, להגיע לסיכום מקובל, וביום שני אנחנו עוברים להצבעות, ונוכחותכם חשובה לנו.
<נעה בן שבת: אני חוזרת.
<נעה בן שבת: זה אומר שגם כל אתר ייצור דורש רישיון נפרד, אלי?
<נעה בן שבת: אלי, האם כל אתר ייצור דורש רישיון נפרד, מעבר לצורך ברישיון לכל סוג פעילות?
עמרי שרון: הנושא של הפשרת בשר קפוא לפני מכירה נכנס פה כ"ייצור"?
עמרי שרון: זה יורשה בסניפי הרשת או לא יורשה?
<אלי גורדון: הפשרה זאת פעילות יצרנית ולכן יחולו על הפעילות הזו חובות של רישיון ויצרן וכל מה שיוצא מכך.
עמרי שרון: זאת אומרת שבכל מקום.
עמרי שרון: ..
עמרי שרון: אם ירצו להפשיר ברמת הרשת, זה יצטרך לקבל רישיונות מתאימים לגבי הסניף או לגבי הרשת, ברמת המחסן המרכזי שלהם, נכון?
<אלי גורדון: נכון, באותו מקום שבו מתבצעת ה - - -
עמרי שרון: וכמובן גם סימון שלו.
<רוני סורקיס: אני רוצה לשאול לגבי הפשרה של רצועות בשר קפוא לטחינה.
<רוני סורקיס: האם הדבר הזה יצריך רישיון יצרן?
<רוני סורקיס: אני שואל את החברים ממשרד הבריאות.
<אלי גורדון: אם מדובר בפעילות של הפשרה ואחר כך טחינה לצורך אריזה ואז מכירה מראש, אז זאת פעילות יצרנית.
<אלי גורדון: זאת אומרת, חלק מהכנת חומר גלם לטחינה לעיני הלקוח?
<רוני סורקיס: כן.
<נעה בן שבת: מדובר בסוגי פעילות שונים.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על הפשרה לטחינה, שברור שהיא דורשת רישיון ייצור, נכון?
<נעה בן שבת: הטחינה של הבשר?
<רוני סורקיס: אני מדבר על טחינה לעיני הלקוח.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על טחינה לעיני הלקוח והפשרה לא לעיני הלקוח?
<רוני סורקיס: נכון.
<ינון יוני: אני ינון, משירות המזון הארצי.
<ינון יוני: כבר היום הפשרת רצועות לטחינה לעיני הלקוח לא דורשת רישיון יצרן, וכך יישאר גם בעתיד.
<ינון יוני: זאת הפשרה שאנחנו מתירים אותה, הפשרה חלקית.
<ינון יוני: זאת לא הפשרה מלאה.
<ינון יוני: כבר היום זה מותר וזה לא דורש רישיון יצרן.
<ינון יוני: זאת בשונה מהכנת בשר טחון ארוז מראש, שבו גם האטליז נדרש לרישיון יצרן.
<ינון יוני: כך זה קיים היום וכך יהיה גם בעתיד.
<נעה בן שבת: אז איך זה מסתדר עם ההגדרה של "ייצור", שכוללת הקפאת מזון והפשרתו כפעולת ייצור.
<ינון יוני: היא פעולת ייצור, אבל הפעילות הספציפית הזאת לא תחויב ברישיון יצרן.
<נעה בן שבת: אז צריך להחריג אותה.
<ינון יוני: זה יוחרג.
עמרי שרון: איך אתה מגדיר את העניין של רצועות בשר?
עמרי שרון: אתה נכנס פה עכשיו להגדרה מאוד לא ברורה.
אלי אלאלוף: כתוב שזה מוחרג?
אלי אלאלוף: או שזו רק הבנה שלך?
<ינון יוני: לא כתוב את זה לגבי הרצועות, אלא כתוב באופן כללי שניתן לתת פטור מדרישות רישיון יצרן ברמת נקודות מכירה.
<ינון יוני: זאת נקודת מכירה, אטליז היא נקודת מכירה.
אלי אלאלוף: עמרי, בבקשה.
עמרי שרון: אני לא כל כך מבין מה זה רצועות?
עמרי שרון: איך אתה מבדיל בין נתח לרצועה לגוש?
עמרי שרון: אתה נכנס פה למין הגדרה עמומה של רצועות.
עמרי שרון: אם מנסים לסגור ולפתור ולהגיע לדברים ברורים, אז כשאתה מגדיר "רצועות", זה דבר לא ברור ולא מוגדר.
יעל גרמן: איפה פה הדגש – רצועות או לעיני הצרכן?
<ינון יוני: גם רצועות וגם לעיני הצרכן.
יעל גרמן: ואם זה לעיני הצרכן אבל אלה לא רצועות?
<ינון יוני: אז לא ניתן לבצע את הפעילות הזאת שלא לעיני הצרכן.
אלי אלאלוף: אבל למה זה חייב להיות ברצועה?
אלי אלאלוף: למה לא נתח של בשר?
<ינון יוני: כי לא ניתן לטחון נתח שלם, לא קיים דבר כזה.
יעל גרמן: אז לוקחים נתח שלם ואז חותכים אותו - - -
<אלי גורדון: נו, אלה הרצועות.
יעל גרמן: זה נתח שפורסים.
<רונן רגב כביר: אני רונן רגב כביר, מנכ"ל ארגון אמון הציבור.
<רונן רגב כביר: אני חושב שהדיון הקצר הזה משקף עד כמה יש פה פערי הבנה וצורך ביותר שקיפות והנחיות.
<רונן רגב כביר: אם רוני משופרסל שואל את השאלה הזאת, אז זה בערך הכי מבחן בוזגלו שיכול להיות, כי אני חושב על כל המשווקים הקטנים יותר, הפחות מסודרים, ושלא לדבר על עסקים ממש קטנים.
<רונן רגב כביר: לכן חייבת להיות רשימה ברורה ומפורטת של ההנחיות שיפרסם שירות המזון – מתי ייצור מזון כפוף לרישיון ומתי לא.
<רונן רגב כביר: צריכה להיות חובה מפורשת לפרסם רשימה כזאת.
אלי אלאלוף: יש תשובה לרונן?
<זמר בלונדהיים: אני זמר, ממשרד המשפטים.
<זמר בלונדהיים: בסעיף שאנחנו דנים בו, ב-46(ג) כתוב: לעניין סעיף זה, "ייצור מזון" – למעט פעולת ייצור מזון שהיא פעולת הכנה שמתבצעת לקראת המכירה לצרכן.
<זמר בלונדהיים: זה בעצם הקדמה לסעיף 50, שאנחנו נגיע אליו עוד מעט, שמדבר על פעולות שמכינים אותן לעיני הצרכן ושיש לגבי חלקן פטור וכולי.
<נעה בן שבת: השאלה אם הפשרה היא הכנה?
<אמיר רשף: סעיף 50(ג) מנחה לפרסם רשימה.
<נעה בן שבת: אבל אני מבינה שאלה לא פעולות בכלל, אלא אלה פעולות שהן יצרניות מראש, ואז הן צריכות להיות פעולות הכנה או אריזה.
<נעה בן שבת: או שאתם לא רוצים שתהיה - - -
<זמר בלונדהיים: לא, פעילות יצרנית.
<זמר בלונדהיים: הפשרת בשר, מבחינת ההגדרה של ייצור – שהיא רחבה, וכוללת שינוי צורה, כל עיבוד והכנה וכולי – בוודאי שזו פעילות יצרנית.
<זמר בלונדהיים: כשהיא מתבצעת לקראת מכירה לצרכן, אז בהתאם לרשימה שתפורסם בסעיף 50, שעוד לא הגענו אליו...
<זמר בלונדהיים: בעצם יהיו פעולות מסוימות שידרשו רק אישור פעילות יצרנית, שזה רישוי ברמה נמוכה יותר, שזה לא רישיון יצרן אלא היתר יותר מקל.
<זמר בלונדהיים: בנוסף, יהיו פעולות שיבוצעו לעיני הלקוח ובכלל לא ידרשו שום דבר.
איציק שמולי: אבל ב-50(ג) רשום "רשאי", לא רשום שזה יפורסם.
<קריאה: אז כל זמן שהוא לא יעשה את זה, הכול יהיה חייב רישיון.
<קריאה: גם טחינה.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף 50 נתקן אותו.
<עופר ברמן: אני עופר ברמן, מנהל איכות של קבוצת "טיב טעם".
<עופר ברמן: רציתי להגיד שיש פה בעיה יסודית בהגדרות.
<עופר ברמן: את הנושא של ייצור צריך להחריג, לא להכניס אותו לתוך הפעילות של מרכולים או שיווק.
<עופר ברמן: אני מבין שפה שיווק כולל גם מרכולים.
<עופר ברמן: לא הגדירו פה מרכולים.
<עופר ברמן: המרכולים מתנהלים היום תחת הנחיות – לא תקנות ולא חקיקה – שהן מאוד מפורטות ומגדירות מה מותר ומה אסור במסגרת המרכול.
<עופר ברמן: ואני חושב שאם מרכולת עוסקת בנישה - - -
אלי אלאלוף: מי הוציא את התקנות?
<עופר ברמן: משרד הבריאות.
<עופר ברמן: הוא הוציא הנחיות למרכולים.
<עופר ברמן: זה מסמך שמלווה אותנו הרבה שנים, מבלי שהכניסו אותו לחקיקה, כי לא הצליחו לחוקק אותו.
<עופר ברמן: אבל מתייחסים אליו כחוק, כהנחיה מחייבת.
<עופר ברמן: את כל הסיפור של ייצור צריך להחריג מפעילות מרכול; במרכול לא צריכה להיות פעילות ייצור; כל מה שמוגדר במרכול צריך להיות במסגרת פעילות מרכולים – מה מותר ומה אסור במרכול.
אלי אלאלוף: מה ההגדרה של מרכול?
<עופר ברמן: סופרמרקט.
<עופר ברמן: הסיבוך פה נמשך שנים, כי משרד הבריאות לדעתי צריך לפצל את הפעילות שלו, להגיד שהוא פועל בנושא ייצור למפעלים בלבד, כשלנושא המרכולים יש את בריאות הסביבה, שהם צריכים לאכוף את כל הפעילות שמותרת במרכול; ולא להיכנס פה לכל נישה קטנה, האם מותר לו לפרוס גבינה או לא, או למשל בבשר, כשעושים פעולות מאחורי הדלפק, מפרקים בשר, שזה יותר מאשר לפרוס בשר קפוא לרצועות.
<עופר ברמן: אני אומר שכל ההגדרה צריכה להשתנות פה; לגבי המרכולים צריכים ללכת להנחיות מאוד מפורטות שיקבלו מעמד של חקיקה.
<עופר ברמן: אגב, אחד שעושה פלאפל וחותך את הסלט בחדר האחורי הוא גם יצרן לפי מה שפה.
<עופר ברמן: אבל אני לא חושב שהוא יצרן, אני חושב שיצרן צריך להיות מוגדר כגורם שמכין מזון בתנאים מוגדרים, אורז אותו, מתווה אותו ומוכר אותו.
<עופר ברמן: כל השאר זה לא יצרן.
<עופר ברמן: לדעתי צריך בכלל להוריד את המילה "יצרן" מהטקסט הזה.
אלי אלאלוף: אלי, יש התייחסות?
<ינון יוני: לגבי השאלה של רונן בנושא שקיפות, יש הנחיות כבר מזמן, הנחיות מאוד ברורות לגבי טיפול בבשר, הנחיות שאומרות בדיוק מה מותר ומה אסור, מה מוגדר כטיפול, מה כהכנה למכירה, מה כייצור.
<ינון יוני: הן מפורסמות כבר מזמן, והן עוברות רביזיה אחת לשנה בעקבות הערות, ואתה מוזמן להיכנס.
<רונן רגב כביר: באתר המשרד, שירות המזון?
<ינון יוני: כן.
אלי אלאלוף: אלי, להערה של עופר יש התייחסות?
<נעה בן שבת: ההצעה שלו היא להגיד שמרכולים הם סוג ייצור אחר.
<אלי גורדון: אני מציע שנמשיך בהקראה ועופר יראה שנתנו דעתנו לסוגיה הזאת, כי רשתות השיווק נכון להיום אכן מבצעות פעילות יצרנית, למשל גבינות ארוזות ופרוסות, שהם שמים עליהן סימון וזה גם נמכר מהדלפק, בדיוק כמו כל פעילות יצרנית.
<עופר ברמן: אני מכיר את כל ההמשך ואני יודע למה זה מוביל.