GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר כהן: (סבב נוכחות).
מאיר כהן: דורית, בבקשה.
מאיר כהן: אנחנו רוצים סקירה.
<דורית אדלר: קודם כל התנצלות של פרופ' דב צ'רניחובסקי, הנושא קרוב לליבו, אבל הוא לא נמצא בארץ כרגע.
<דורית אדלר: אני נתבקשתי להציג בשמו, אני מציגה מאוד בקצרה את הדברים כי סך הכול הוא ביקש לתמצת בעניינים.
<דורית אדלר: דבר ראשון הוא רצה לדבר על המצב העגום של פעילות המועצה, אבל עם איזה שהיא תקווה לעתיד.
<דורית אדלר: הדברים אינם מתקדמים בדרך שהיינו רוצים וגם לא ברוח החוק, בסופו של דבר.
<דורית אדלר: אני כן רוצה, למרות שכולנו פה כן מודעים לנושא, להקריא שתיים-שלוש פסקאות מדוחות מבקר המדינה.
<דורית אדלר: בראש הדבר הזה אני רוצה להקריא גם את הקטע של דליה רביקוביץ, כי למרות שאנחנו עוסקים בדבר הזה אני לא בטוחה שאנחנו ממש חשים את העניין.
<דורית אדלר: בשיר היא אומרת, 'אדם כשהוא רעב או לא בטוח הוא יעשה פשרות, הוא יעשה דברים שלא חלם עליהם בחייו, לפתע יש לו גב עקום, ומה קרה לו לגבו שנתעקם?
<דורית אדלר: אובדן הגאווה'.
<דורית אדלר: עם זה פותח מבקר המדינה את הדוח שלו והוא כותב שאסור שזכויות האדם ישמשו רק את האדם השבע, צריך שכל אדם יהיה שבע כדי שיוכל ליהנות למעשה ולא רק להלכה מזכויות האדם.
<דורית אדלר: מאחר שאני באה מהתחום של התזונה והנושאים מאוד קרובים לליבנו, צריך לדעת היום שמצב של אי ביטחון תזונתי הוא מחלה לא רק חברתית, היא מחלה רב דורית, היא פוגעת גם בדורות הבאים, כי המצב התזונתי של האישה טרום היריון והיריון למעשה מתכנת את הסיכון של העובר שלה לחלות, לא רק במהלך ההיריון עצמו, מומים וכיוצא באלה דברים, אלא גם בבגרותו במכלול המחלות, החל מהשמנה, סוכרת וכיוצא באלה דברים.
<דורית אדלר: הדברים האלה מעוגנים בדאטה מאוד גדול, מוכח מחקרית, כך שאנחנו מדברים פה על מחלה שצריכה להטריד את כל אחד ואחד מאיתנו, כי יש לה גם חשבון כלכלי עצום בעוד כמה שנים.
<דורית אדלר: המחלות האלה דוהרות בעיקר בשכבות החלשות.
<דורית אדלר: כשאנחנו מסתכלים על שיעורי ההשמנה של נשים מתחת לקו העוני בהשוואה לנשים מעל קו העוני אנחנו מדברים על שיעורים של פי שניים.
<דורית אדלר: אישה מתחת לקו העוני, הסיכון שלה להיות עם השמנה, עם סוכרת הריונית, עם סוכרת בהמשך, וכל הדברים האלה משליכים על הדור הבא.
<דורית אדלר: אי ביטחון תזונתי משפיע על היכולת הקוגניטיבית של הילדים להצליח, אנחנו מדברים פה על פערים, לנושא של אי ביטחון תזונתי יש השלכה על החרפת הפערים בחברה גם בדור הבא.
<דורית אדלר: יש מכלול מחקרים, אני לא אתחיל לתת לכם את כל ההרצאות, אבל אם תרצו אנחנו נשמח לפרוש את הדברים האלה בפני הפורום המכובד הזה.
<דורית אדלר: דב ביקש שאני אקריא, אני מבצעת את ההוראות של דב כרגע.
<דורית אדלר: בשנת 2011 נחקק חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי ובו נקבע כי שר הרווחה והשירותים החברתיים יהיה אחראי לגיבוש מדיניות בתחום הביטחון התזונתי וכי תוקם מועצה ארצית לביטחון תזונתי והיא תהיה גוף מייעץ לשר הרווחה בתחום זה.
<דורית אדלר: הקטע השני, נמצא כי הממשלה עדיין לא קבעה מדיניות לטיפול בנושא הביטחון התזונתי.
<דורית אדלר: המועצה הארצית לביטחון תזונתי, שאמורה לייעץ לשר הרווחה בגיבוש המדיניות, התכנסה לראשונה רק בינואר 2013, היו שם קשיים בהתחלת הדבר הזה, כמעט שנה לאחר תחילת תחולת החוק, והיא מצויה בראשית עבודתה.
<דורית אדלר: כמו כן לא נמצא כי משרד הרווחה נתן למועצה די אמצעים להפעלתה, היא נשענה על אמצעים שהעמידו לרשות יושב ראש המועצה גופים ציבוריים אחרים ועל פעילותם של מתנדבים.
<דורית אדלר: ואני יכולה להעיד על זה.
<דורית אדלר: נוכח חשיבות הנושא ובפרט נוכח ממצאי סקר הביטוח הלאומי יש לראות ליקויים אלה בחומרה.
<דורית אדלר: אני יכולה להעיד שדב עושה באמת הרבה מאוד מאמצים, הוא אוסף סביבו הרבה מאוד אנשים, מגייס אותם לעבוד בהתנדבות, בחלק מהעבודות אני גם חברה ורונית חברה, אבל היכולת היא באמת מאוד מוגבלת לעבוד בצורה כזאת.
<דורית אדלר: מבקר המדינה גם אומר, מכל האמור לעיל עולה כי מחויבותה של המדינה לדאוג לביטחון התזונתי של תושביה משתקפת באמנה, שצריך לדעת שעליה חתמה, ודיווחי המדינה על פיה בחוק יסוד כבוד האדם וחירותו וכו'.
<דורית אדלר: אז זאת נקודה מרכזית, שלמעשה המועצה פעלה, התכנסה מספר פעמים, יש כמה ועדות פעילות שמתכנסות באופן קבוע על בסיס התנדבותי ועל בסיס זה שהאנשים האלה עובדים במשרדי הממשלה השונים ונציגים של המועצה.
<דורית אדלר: זה לגבי העניין הזה.
מאיר כהן: התקציב שיועד, אתם בשיח עם השר החדש?
<דורית אדלר: זה בדיוק העניין, שלמעשה ניתנה איזה שהיא הבטחה בזמן האחרון, הוא ביקש ממני להגיד שמקווים שהשר יסייע לקדם את פעילות המועצה כבר בימים הקרובים, על סמך משהו שנאמר.
<דורית אדלר: אני לא נמצאת בגוף העניינים, אבל היה איזה שהוא שיח, אנחנו יודעים שיש משא ומתן חיובי ואוהד עם מר אליעזר יבלון, שהוא המנכ"ל, אבל אם יש משהו ממשי אנחנו עדיין לא יודעים.
<דורית אדלר: ומה שצריך להגיד זה שלמעשה אנחנו נמצאים בתקופה שהבעיות הולכות ומחריפות כל הזמן, זה לא שאנחנו נמצאים באותו מצב שהיינו לפני שלוש שנים.
<דורית אדלר: אנחנו יודעים שמחירי המזון עולים, אתם גם דיברתם על העניין הזה של רפורמת הקורנפלקס וכל הדברים האלה, זה שלי, לא של דב, אם אנחנו נוזיל את המחירים של המזונות המזיקים אנחנו מחריפים את התחלואה של השכבות החלשות.
<דורית אדלר: אנחנו צריכים לקדם סל מזון בריא בסיסי, וזה הוא גם ביקש ממני להציג.
<דורית אדלר: למעשה היוזמה הזאת של לקדם סל מזון בריא בסיסי, נייר עמדה כזה נכתב גם בשיתוף עמותת עתיד, המחלקה לתזונה, משרד הבריאות וכיוצא באלה דברים, יש הרבה גופים שמנסים לקדם את הדבר הזה, והדבר הזה, אני חושבת צריך להיות אחת המשימות הראשונות של המדינה לפתור את בעיית אי הביטחון התזונתי.
<דורית אדלר: אנחנו יודעים היום, שאם אתה מסתכל על מדינות, למשל ארצות הברית, לארצות הברית יש תקציב עתק לתלושי מזון וכיוצא באלה דברים, אבל אם אתם מסתכלים על המצב הבריאותי של האוכלוסייה, האוכלוסייה מאוד חולה, כשליש מהאוכלוסייה שמנה וכל בן אדם שביעי מקבל תלושי מזון.
<דורית אדלר: בקרב השכבות החלשות - - -
מאיר כהן: כל בן אדם שביעי מקבל תלושים?
<דורית אדלר: כן, כל שביעי או שמיני מקבל תלושי מזון בארצות הברית.
<דורית אדלר: מדובר על תקציב עתק ולכן אנחנו באים ואומרים, אם אנחנו נקדם סל מזון בריא בסיסי נגיש לכל אחד, וזה דבר שאפשרי לעשות, נכון שאנחנו צריכים לפעול פה עם משרד האוצר וכיוצא באלה דברים, ולהבין שכשאנחנו מקדמים הוזלה של מזונות מזיקים יהיה לזה מחיר מאוד גדול מבחינת הכלכלה הישראלית.
<דורית אדלר: לעומת זאת אם אנחנו מקדמים הוזלה של סל מזון בריא בסיסי אנחנו מקטינים מאוד את ההוצאות הבריאותיות.
<דורית אדלר: אני רוצה להגיד עוד משפט שלי, לא בהכרח של דב, אנחנו יודעים היום שמערכת הבריאות בעולם מתקשה לספק את התרופות המתקדמות.
<דורית אדלר: המחירים הם עצומים.
<דורית אדלר: כשאנחנו מסתכלים על רוב התחלואה, היא תולדה של תזונה מזיקה והיא פוגעת בשכבות החלשות.
<דורית אדלר: זאת אומרת אם כולנו נאגם משאבים ונגבש תכנית לאומית שהבסיס שלה הוא קודם כל סל מזון בריא בסיסי נגיש לכל אחד, אפשר לעשות את הדברים האלה.
<דורית אדלר: רונית תשלים אחר כך, יש הצעה של משרד הבריאות להוציא את המזונות המזיקים מפיקוח ולהכניס במקומם מזונות אחרים, זה לא משהו שהוא בלתי אפשרי.
<דורית אדלר: אני גם יודעת ממקורות אחרים שהצבא קונה לחם מקמח מלא במחיר מאוד מאוד זול.
<דורית אדלר: זאת אומרת המחירים לא בהכרח משקפים את מה שצריך להיות.
<דורית אדלר: זו גם אחת המשימות המרכזיות של המועצה הלאומית לביטחון תזונתי, היא חרתה את זה על דגלה, היא מקדמת את העניין הזה.
<דורית אדלר: גם רונית שותפה לתחשיבים של סלי מזון בריאים, משהו שמשרד הבריאות יחד איתנו מגבשים את הסל המומלץ, אנחנו עושים את התחשיבים ולפי זה אנחנו באים ואומרים מה התקציב המינימלי שמשפחה צריכה כדי לאפשר את הסל הזה.
<דורית אדלר: אני רק רוצה להזכיר שמחירי הפירות מרקיעי שחקים עכשיו וזה חלק מהמזון הכי בסיסי.
<דורית אדלר: מצד שני מנסים להוזיל כל מיני קורנפלקסים ודברים יבשים שהם לא חלק מליבת התזונה של - - -
מאיר כהן: ברור לך שזה רק שם.
מאיר כהן: זה פולקלור, זה לא ה - - -
<דורית אדלר: אני יודעת.
<דורית אדלר: אני לא התכוונתי לקורנפלקס, אני התכוונתי לרוב הדברים שהם אולטרה מעובדים.
מאיר כהן: אני חייב לציין שהחוק מקל על הרגולציה וזה לא משנה אם זה דברים מעובדים, גם מזון בריא נמצא בתוך ה - - -
<דורית אדלר: נכון, אבל רוב המזון הבריא, אין לך בעיה איתו, הוא מאוד בסיסי.
מאיר כהן: רק תקצרי, אנחנו נחזור אלייך.
<דורית אדלר: אני אגיד עוד שני משפטים לגבי העניין הזה של ניירות מדיניות שהמועצה עובדת עליהם.
<דורית אדלר: יש מספר ועדות שעובדות ועובדות מאוד יפה, הראשונה זה ועדת מידע ומחקר בתחום הביטחון התזונתי, היא משותפת עם משרד הבריאות, היא מאגמת את כל הידע שקיים בעניין הזה, עם גופים אקדמאים, המוסד לביטוח לאומי וכיוצא באלה דברים.
<דורית אדלר: כבר רצים סקרים לעדכן נתונים, שיש לנו חלקיים, ולראות את הקשר ביניהם לבין המצב הסוציו אקונומי.
<דורית אדלר: יש נייר מדיניות לגבי מפעל ההזנה בבתי ספר.
<דורית אדלר: ההמלצות של המועצה מתנקזות לזה שההמלצה תהיה להזנה אוניברסאלית של כלל הילדים.
<דורית אדלר: הרווח לחברה הוא אדיר.
<דורית אדלר: אם תרצו, אפשר יהיה להרחיב על זה אחרי זה.
מאיר כהן: מה ההמלצה אומרת?
מאיר כהן: שבכל בית ספר ולא משנה מה מצבו של הילד או של בית הספר - - -
<דורית אדלר: יש מדינות כאלה, מוזרות, אתה יודע, כמו פינלנד, כמו יפאן, שהן מבינות את המשמעויות האלה והחיסכון לחברה הוא אסטרונומי.
<דורית אדלר: תסתכל על תקציב הבריאות, הוא אסטרונומי והוא רק יילך ויגדל כי המחלות האלה ימשיכו לרווח כי הן תולדה של המזון.
<דורית אדלר: צריך להבין את זה.
<דורית אדלר: נקודה נוספת לגבי בתי ספר, זה להכניס חזרה לבתי הספר כחלק מליבת הלימודים תכנית של לימודי חקלאות, תזונה, בישול וקיימות.
<דורית אדלר: כשאנחנו היינו ילדים כולנו למדנו בישול, כולנו למדנו - - -
מאיר כהן: יש 40 חוות חקלאיות ברחבי הארץ, על אחת מהן שמרתי כעל בבת עיני, בדימונה, והן כל שנה תחת איום סגירה.
<דורית אדלר: אז את הדבר הזה נצטרך לשנות.
<דורית אדלר: הכוחות בשטח, אם מסתכלים על מקומות בעולם שהשינויים נובעים מהם, יש רשת שלמה בארצות הברית של edible schoolyard, זה מתחיל מזה שכל בית ספר חייב שתהיה לו איזה גינה חקלאית, שילדים יידעו מה זה מזון בכלל, לקרב אותם לירקות, לפירות.
<דורית אדלר: אנחנו יודעים שחלק מהתמודדות היום עם משברי האקלים זה שמדינות מעודדות היום חקלאות עירונית, על גגות הבתים.
מאיר כהן: תודה, ואנחנו נחזור אלייך.
<דורית אדלר: יש עוד כמה, אבל בסדר.
מאיר כהן: תודה רבה על הסקירה המקיפה.
מאיר כהן: אורן, רפרנט הבריאות.
מאיר כהן: אני רוצה לשאול אותך משהו לפני.
מאיר כהן: בתקציב הנוכחי יש תקצוב למועצה?
<אורן גבע: במסגרת חוק הביטחון התזונתי תוקצבו כ-200 מיליון שקלים לצורך כל הפרויקט הזה.
<אורן גבע: אני רק אתחיל ואומר שהגישה היא באופן כללי של לא לתקצב סעד למזון לאנשים באופן ספציפי אלא דרך שירותי המדינה, דרך שירותי החינוך, דרך שירותי הרווחה.
<אורן גבע: אנחנו חושבים שדרך שם, אם ילד מגיע למערכת החינוך והוא צריך ביטחון תזונתי, או בן אדם מגיע לשירותי הרווחה והוא צריך ביטחון תזונתי, זה המקום הנכון דרכו להגביר את הביטחון התזונתי של אנשים.
<אורן גבע: לכן הם תוקצבו ב-110 מיליון שקל לטובת הרחבת פרויקט של הזנה במשרד החינוך.
מאיר כהן: זה תקציב שאני העברתי והכנסתי אותו בבסיס התקציב ושום דבר לא חדש.
<אורן גבע: החדש, הנוכחי?
מאיר כהן: זה אותו דבר.
<אורן גבע: אני מדבר במסגרת החוק שחוקק - - -
מאיר כהן: אנחנו הוספנו עוד 60,000 תלמידים.
מאיר כהן: אני מסכים איתך, עם חלק מהדברים, לכן לקחתי את הכסף הזה והעברתי אותו למשרד החינוך ודאגתי שיהיו עוד עשרות אלפי ילדים שייכנסו לביטחון התזונתי, במיוחד במגזר הערבי, אבל זה more of the same, אין שום דבר חדש.
מאיר כהן: הייתה בקשה ואני הקציתי סך של חצי מיליון שקלים למועצה לביטחון תזונתי ולצערי הגדול מישהו שמט את זה מהתקציב.
מאיר כהן: אני קיימתי את החלטת הממשלה, לא המצאתי את הגלגל ולצערי נראה שבאוצר לא מבינים שמקיימים החלטת ממשלה, שמועצה כזאת טובה שעושה עבודה שאף אחד אחר לא עושה, השולחן הזה שיושב במשרד הבריאות הוא אחד השולחנות החשובים ביותר, להערכתי, בשירות הציבורי, הם עושים את העבודה שלהם, אבל זה נתקל במחסום תקציבי, כי אתה יכול להוציא אלף תסקירים ואלף סקרים וכולם יודעים את התורה, אבל אם אין לך אפשרות ליישם את זה בשטח הכול מתפרק.
<אורן גבע: אז כפי שידוע לך לאחרונה התקיימו דיונים - - -
מאיר כהן: אתה לא צריך להתנצל, תגיד את הדברים.
<אורן גבע: אני אומר את הדברים כמו שהם.
מאיר כהן: אנחנו לא כועסים עליך, כועסים על מי שאחריך.
<אורן גבע: כפי שידוע לך, בדיוני התקציב האחרונים ובתקציב האחרון, שעכשיו הוא נמצא על שולחן הכנסת, הוגדלו באופן מאוד משמעותי תקציבי המשרדים החברתיים, ביניהם חינוך, רווחה, בריאות.
<אורן גבע: ברור שאיך שהכספים התוספתיים של המשרדים האלה, כידוע לך, מתחלקים בין הפעילויות השונות של המשרד, זה תלוי בסופו של דבר בסדר העדיפויות של השר של המשרד הנוכחי, וכפי ששמעת פה, הוא הבטיח לסייע לפרויקט, ואם הוא הבטיח לעשות זאת אני מאמין שהוא יעשה זאת.
מאיר כהן: אני גם אדבר איתו, מחר אני אפגוש אותו ואני מקווה שאכן זה יהיה, כי יש שם תקציב מסומן.
מאיר כהן: אתה רוצה להוסיף עוד משהו, אדוני?
<אורן גבע: לא.
מאיר כהן: את 'לתת' אנחנו נדחה קצת ליותר מאוחר, נשמע את הסובבים.
מאיר כהן: בבקשה, ד"ר רונית, משרד הבריאות.
<רונית אנדוולט: קודם כל אני רוצה לברך על הפגישה הזאת, כי אני חושבת שאנחנו הגענו לאיזה שהוא dead end בנושא של ביטחון תזונתי.
<רונית אנדוולט: אנחנו יודעים היום את היקף הבעיה פחות או יותר, אנחנו יודעים את הצורך, אבל אנחנו באמת זקוקים למשאבים, כמו שנאמר כאן עכשיו.
<רונית אנדוולט: צריך להרחיב את מפעל ההזנה, צריך לשלב חינוך תזונתי מהינקות והנושא הזה של הפיקוח על המזונות, אנחנו במשא ומתן עם משרד הכלכלה.
<רונית אנדוולט: אחד הדברים הראשונים שצריכים להיכנס לפיקוח זה לחם מדגן מלא.
<רונית אנדוולט: נעשתה עבודה מאוד גדולה במשרד הבריאות, של הערכה כלכלית, ומסתבר שזה לא עולה יותר מאשר לחם לבן ואין שום סיבה שזה לא יהיה הלחם שאותו נותנים בבתי חולים, בצבא, בכל המוסדות הציבוריים.
<רונית אנדוולט: זה דבר ראשון שצריך לקדם, להמיר את הפיקוח מלחם לבן ללחם המלא, אפשר בינתיים להשאיר את שניהם, אבל שלחם מלא יהיה בפיקוח.
<רונית אנדוולט: לפחות לחם סטנדרט אחד שאנחנו בנינו עכשיו, מה אנחנו רוצים שהוא יהיה וזה א'-ב', זה מזון בסיסי ואין סיבה שהאוכלוסייה לא תאכל אותו.
<רונית אנדוולט: דבר נוסף זה הנושא של פיקוח על הביטחון התזונתי.
<רונית אנדוולט: חשוב מאוד שהפיקוח יהיה לא רק פיקוח תברואתי, אלא גם פיקוח תזונתי, כי היום בכל חוקי הפיקוח, גם של הקייטרינג וגם של מוסדות ההזנה, יש פיקוח שהמזון לא יהיה מזוהם, לא יהיו בו חיידקים, אבל אין שום פיקוח תזונתי.
<רונית אנדוולט: כשמדברים על ביטחון תזונתי חייבים שיהיה פיקוח תזונתי לאורך כל הדרך.
מאיר כהן: יש איזה שיח ביניכם, גם המועצה וגם משרד הבריאות, עם ועדי ההורים של בתי הספר?
<רונית אנדוולט: כן, אנחנו בקשר תדיר איתם.
<רונית אנדוולט: ההורים מאוד בעד זה.
<רונית אנדוולט: למעשה אנחנו הוצאנו עכשיו הנחיות לגבי תזונה בצהרונים.
<רונית אנדוולט: אלה הנחיות, זה לא חוק עדיין, אבל ההורים מאוד שותפים.
מאיר כהן: אני עשיתי סיור בכמה מסעדות בבתי ספר, בדרום, לא הגעתי לצפון, אני חייב להגיד לך שהרגשתי כמו במטבח של אמא.
<רונית אנדוולט: זה טוב, לא?
מאיר כהן: לא, מה זה טוב?
<רונית אנדוולט: לטוב או לרע?
מאיר כהן: פלפלים חריפים, מטוגנים, הילדים החזיקו כאלה באגטים ענקיים מלחם לבן.
<רונית אנדוולט: אז אתה מחזק את הדברים שלנו.
מאיר כהן: וכשפניתי ליושב ראש ועד ההורים הוא אמר לי, 'תשמע, זה מה שהילדים אוהבים.
מאיר כהן: מה, אני אלחם איתם?
<רונית אנדוולט: אז קודם כל יש שונות בין ועדי הורים שונים.
<רונית אנדוולט: כמו שדורית אמרה, יש פערים חברתיים מאוד גדולים, גם בידע התזונתי ובמודעות.
<רונית אנדוולט: אוכלוסיות גבעתיים, הרצליה, רעננה, כבר ההורים מאוד מודעים, מאוד אכפת להם מה הילדים אוכלים, חשוב להם מאוד שזו תהיה תזונה בריאה.
<רונית אנדוולט: דרך אגב, הנוהל של תזונה בצהרונים נכתב בעקבות לחץ של הורים מאוד גדול עלינו.
<רונית אנדוולט: הם ביקשו מאיתנו הנחיות לתזונה בריאה ונפל לפתחנו הדוח של ארגון הבריאות העולמי על המזון המעובד ושאנחנו מתעקשים שלא יהיה מזון לילדים, אז רוב ההורים בעד זה.
<רונית אנדוולט: זה תהליך, זה לא קורה ביום, אבל בגלל זה צריך לשלב את זה בחינוך תזונתי.
מאיר כהן: ככל שיש שליטה על המזון שנכנס לבתי הספר דרך מפעל המזון, קל לנו יותר לכוון ולדאוג שם למזון בריאותי יותר.
<ערן וינטרוב: אבל המזון במפעל ההזנה הוא מתחת לכל ביקורת, באופן כללי.
מאיר כהן: תלוי איפה.
<ערן וינטרוב: אני ביקרתי בלא מעט חברות, הרמה מאוד ירודה.
<ערן וינטרוב: הרוב זה מזון מתועש.
מאיר כהן: אני לא רוצה לעשות פרופגנדה ל - - - נכון, חלק מהמזון מתועש, אני לא מכחיש את זה, אבל יש הבדלים שמים וארץ.
מאיר כהן: אני לא אגיד את השמות, כי זה לא המקום, אבל נכנסתי למקומות שיש הקפדה מלאה ותזונאית שרושמת את הדברים ובודקת והיא בקשר עם ועדי ההורים ויש אחריות גדולה מאוד, ונכנסתי למקומות שהם דואגים להיבטים הבריאותיים שלא יהיה מלוכלך וזהו.
<רונית אנדוולט: עוד דבר שמאוד חשוב, זה שהתקציב לארוחה בבתי הספר צריך להתעדכן מעת לעת.
<רונית אנדוולט: לא ייתכן ששלוש שנים שומרים על 10.2 שקלים ומצפים שהמזון יהיה איכותי.
<רונית אנדוולט: הסיבה שהולכים על מזון מעובד, זה לא רק כי רוצים להרעיל את הילדים, אלא כי זה הרבה יותר זול.
<רונית אנדוולט: אם רוצים שהתפריט יהיה בריא אז צריך לעדכן את זה בהתאם לסל - - -
מאיר כהן: את רוצה להוסיף עוד משהו?
מאיר כהן: מהביטוח הלאומי נמצא נציג?
מאיר כהן: אז למה את לא איתנו?
מאיר כהן: בואי, שבי.
<נתנאלה ברקלי: פה זה בסדר, או שזה רחוק מדי?
מאיר כהן: ביום ראשון אני אהיה בן 60, ראייתי נחלשת, אבל אני עדיין רואה צללית.
<נתנאלה ברקלי: שלום, נתנאלה ברקלי, מינהל המחקר.
מאיר כהן: שלום, גברתי.
מאיר כהן: אני אתחיל בשאלה הכי קשה, כמה ילדים רעבים יש במדינת ישראל?
<נתנאלה ברקלי: ככה, קודם כל אני רוצה להקדים ולומר שאנחנו פרסמנו שני פרסומים שמתבססים על סקרים, אני מניחה שלחלק יצא לקרוא אותם.
<נתנאלה ברקלי: ב-2011 וב-2012 ערכנו סקר מטעם עצמנו, מטעם ביטוח לאומי, שבאמת שאלנו שאלות שמבוססות על מתודולוגיה שפותחה בארצות הברית במשרד החקלאות.
<נתנאלה ברקלי: מצאנו ש - - -
מאיר כהן: מנהל המחלקה שלך, כששואלים אותו מיד אומר מספר.
<קריאה: תלוי לפי מה מודדים.
<נתנאלה ברקלי: לא, חס וחלילה - - -
מאיר כהן: כמה ילדים רעבים - - -
<ערן וינטרוב: לפי הדוח שלהם 755,000.
מאיר כהן: היה 800, יש ירידה לא ברורה לי של 60,000.
<ערן וינטרוב: מתוכם 285,000 באי ביטחון תזונתי חמור, לפי הדוח האחרון שלהם.
מאיר כהן: בבקשה, גברתי.
מאיר כהן: 750,000 ילדים, מתוכם 285,000 בביטחון תזונתי חמור.
<נתנאלה ברקלי: כן.
<ערן וינטרוב: אפשר לשאול, נניח ב-2013 ו-2014 לא נעשה סקר, אני מבין שעכשיו ב-2015 ייעשה - - -
מאיר כהן: ייעשה.
<נתנאלה ברקלי: אנחנו עכשיו בשלב הפיילוט ביחד עם משרד הבריאות, עם חברותיי שיושבות פה.
<נתנאלה ברקלי: אנחנו הכנסנו, בנוסף לשאלות על מצב אי ביטחון תזונתי, גם שאלות על איכות האוכל.
מאיר כהן: אני רוצה להגיד כמה מילים ברשותכם ואז נמשיך.
מאיר כהן: זו גם תשובה לאורן הנחמד, כי כשאתה לא בא משם ואתה לא מכיר, אז מיד ברור לך, וכך חשבתי הרבה מאוד שנים, אני עדיין חושב, שלצאת ממצוקה כולל מבעיות של ביטחון תזונתי זה חינוך וזה השקעה וזה בריאות וזה תעסוקה, אבל כמי שבא מדימונה ומי שהיה ראש עיר, אני יודע שכל שבוע משתרכים תורים של אנשים שאין להם אוכל בבית.
מאיר כהן: לא משנה מה תעשה ולא משנה איפה הילדים שלהם לומדים.
מאיר כהן: בוודאי שאם נציל את הדור הבא, אבל יש בפריפריה הגיאוגרפית ובפריפריה החברתית, במיוחד במגזר הבדואי, במיוחד במגזר הערבי, אנשים שאין להם אוכל.
מאיר כהן: אין להם אוכל.
מאיר כהן: הם באים ביום חמישי ומספרים לך כראש עיר או כראש השבט או כראש המועצה בפזורה, אומרים לך 'יש לנו 3, 4, 5 ילדים בבית, בבית מוצרי יסוד חסרים לנו'.
מאיר כהן: יש שתי אפשרויות, או לעמוד מולם ולתת להם הרצאה מלומדת ומנומקת כמה שחינוך חינוך חינוך, תעסוקה, והם מסתכלים עליך בעיניים עגולות ואומרים לך 'תשמע, יש לך לתת לי אוכל או אין לך לתת לי אוכל?' ואם אין לך, אז תלך לעזאזל, סליחה.
מאיר כהן: לכן השאלה של הביטחון התזונתי אצלי מתפרשת, ועשיתי כמיטב יכולתי, איך אנחנו מאפשרים, לפני כל תחכום ולפני כל סקר ולפני כל שינוי מדיניות, שהם חשובים ובסופו של תהליך הם יובילו אותנו לפתרון המצופה של להוציא את האנשים מתוך מעגלי העוני, אבל איך אני בזמן אמת נותן פתרון לאנשים האלה.
מאיר כהן: כשאני בשבוע שעבר הגשתי את החוק לביטחון תזונתי, ולצערי האוצר הפיל את החוק הזה, אז חשבתי ואני עדיין חושב, שאין יותר ראוי מאשר לאפשר לעמותות על פי קריטריונים מאוד ברורים ובשקיפות מלאה וכו' וכו' להיות כמו העובדים הסוציאליים, חיילי החזית של הביטחון התזונתי בשטח.
מאיר כהן: אתם יודעים כמה עובדות סוציאליות פונות אליי ואומרות לי 'מאיר, אנחנו ביום חמישי מפחדות להישאר במשרד, כי נכנסים אנשים כועסים, עצבניים ואין לי מה להציע להם'.
מאיר כהן: אז בארצות הברית, נתווכח או לא נתווכח, כל בן אדם שביעי מקבל, אני לא תומך בזה ואני מקווה שלא נגיע למצב כזה, אנחנו לא רחוקים, אגב, אבל שם מישהו ידע לקבל החלטה שמעבר לכל השינויים הכלכליים והשינויים החינוכיים וכל מה שאתה מטמיע בכדי להוציא אנשים ממעגלי העוני, יש את השאלות הקיומיות של כאן עכשיו וצריך לפתור את השאלות הקיומיות של כאן ועכשיו.
מאיר כהן: אורן, זאת השאלה הגדולה.
<אורן גבע: כפי שאמרתי מקודם גם, אני חושב שמדינת ישראל, שרואה את עצמה כמדינת רווחה ולא כמדינת סעד פועלת בשני וקטורים.
<אורן גבע: אחד זה הווקטור של השירותים החברתיים, שבמסגרתו מי שזקוק לביטחון - - -
מאיר כהן: אורן, זה מופיע ברזומה שלי.
<אורן גבע: אתה צודק.
<אורן גבע: אני אגיע גם לווקטור השני שדיברת עליו.
<אורן גבע: אז אחד זה השירותים החברתיים שבמסגרתם מי שזקוק לביטחון תזונתי, מי שמגיע לבית חולים מן הסתם מזינים אותו וילד בבית ספר שזקוק לזה מזינים אותו, ומי שנמצא בהוסטל של משרד הרווחה, מזינים אותו.
<אורן גבע: אז זה הווקטור הראשון וחלק ניכר מהתקציבים מביטחון תזונתי הולכים לדאוג ש - - -
מאיר כהן: אנשים במפעלים מוגנים, רן מכיר את הסיפור הזה, במשך 60 וכמה שנים מדינת ישראל לא הזינה אותם.
מאיר כהן: כשהתמניתי לתפקידי הלכתי לבקר במפעל המשקם וראיתי חבר'ה במפעלים מוגנים שעובדים שש שעות ולא אוכלים.
מאיר כהן: שאלתי אותם 'יש לכם אוכל כשאתם הולכים?' הם אומרים לי לא, מי שגר בגפו, אין לו אוכל חם בבית.
מאיר כהן: ואז הקצינו 15 מיליון שקלים ועיגנו את זה בבסיס התקציב ואני יודע עכשיו שבכל מפעל של המשקם בכל מקום הם מקבלים ארוחת צהריים חמה.
<אורן גבע: אז אתה צודק, זו דוגמה אחת לזה ובהחלט אנחנו - - -
<קריאה: אתם התנגדתם לזה בהתחלה.
<אורן גבע: שוב, אני חושב שבהחלט הגישה היא ללכת לכיוונים כאלה, כמו שהלכת בעבר.
<אורן גבע: הווקטור השני שבו המדינה תומכת באנשים זה באמצעות קצבאות, אם זה הבטחת הכנסה - - -
מאיר כהן: תודה, זה בסדר.
<אורן גבע: אנחנו מאמינים בלתת - - -
מאיר כהן: חשבתי שתבוא עם בשורה, תשנה את הסדר.
מאיר כהן: אני אמרתי, לא כועסים עליך, אמרת את דבריך.
מאיר כהן: אני מבקש לשמוע את חגית שוימר, מנהלת תחום מדעי הרפואה.
מאיר כהן: גברתי, בבקשה.
<חגית שוימר: אנחנו לגמרי מודעים לעניין ולצורך ומעוניינים להשתתף בכל יוזמה שנוכל לעזור בה.
<חגית שוימר: כרגע אנחנו בתהליכים לפרסם קול קורא למימון מחקרים באקדמיה, כמו כל הקולות הקוראים שלנו, בתחומים של, כמו שקראנו לזה, 'תזונה ותנועה והשפעה על אורח חיים'.
<חגית שוימר: גם מהצד הרפואי, מהצד של מדעי החיים ומדעי הרפואה וגם מהצד של קביעת מדיניות ומדעי החברה.
<חגית שוימר: ואם יש לכם רעיונות נוספים שאנחנו יכולים להשתלב ולתרום, גם במועצה לביטחון תזונתי, אני בהחלט אשמח.
מאיר כהן: עם מי את בקשר עבודה סביב השולחן הזה?
<חגית שוימר: עם אף אחד פה, ואני אשמח להיות.
<חגית שוימר: זו שאלה טובה, אולי צריך לשנות את זה.
מאיר כהן: מי צריך ליזום את זה, אני צריך להפגיש ביניכם?
<חגית שוימר: אנחנו כולנו נפגשנו עכשיו ואני בהחלט אשתדל ליצור קשר עם מי שיושב פה.
מאיר כהן: אני יכול לקבל מכם התחייבות?
מאיר כהן: אני לא יכול לכפות עליכם, נניח שבעוד חודש אנחנו עושים עוד פגישה כזו?
<חגית שוימר: כן, בהחלט.
<חגית שוימר: כמו שאמרתי, אנחנו היינו מודעים לזה מהצד השני.
<חגית שוימר: אני לא ידעתי, אני מייצגת פה גם את המדענית הראשית של משרד המדע, אני לא יודעת על פניות שהגיעו אלינו, אבל אנחנו בהחלט מודעים לזה במשרד ובהחלט מעוניינים לתרום לשינוי המצב.
<חגית שוימר: כמו שאמרתי, בדרך שלנו, שחשבנו עליה זה מימון מחקרים באקדמיה בכל התחומים הרלוונטיים.
<חגית שוימר: אם מעבר לזה אנחנו יכולים להשתלב, אני פה.
מאיר כהן: קראתי כל כך הרבה ספרות, כל כך הרבה מחקרים.
<חגית שוימר: אבל המחקרים הם אלה שמובילים גם לקביעת מדיניות וגם לקביעת מה הוא הסל הבריא, למשל.
מאיר כהן: אין שום ספק, גברתי, חס וחלילה, אני חסיד גדול של המחקרים מהם אנחנו עושים, אבל בסופו של דבר מרוב עצים לא נראה את היער.
מאיר כהן: אני מבקש מהחבר'ה שלי לשלוף מחקרים הם מביאים ארגזי קרטון כאלה מלאים.
<חגית שוימר: עם כל המחקרים של התזונה, הנוכחים פה יכולים להגיד לי מה הסל הבריא, עדיין יש ויכוח סביב, טבעונים יגידו משהו אחד - - -
מאיר כהן: יש, המועצה לביטחון תזונתי עשתה עבודה יפה מאוד, יש סל - - - תודה רבה, גברתי.
מאיר כהן: יוכבד אילוז, משרד הרווחה, בקצרה.
<יוכבד אילוז: אני אתחיל בזה שכשהשר והמנכ"ל נכנסו למשרד המנכ"ל ישב עם - - -
מאיר כהן: כמה שנים את נמצאת במשרד, יוכבד?
<יוכבד אילוז: 33 שנה.
מאיר כהן: אז את רוצה להגיד לנו מי את, בסקירה, כמה שרים וכמה מנכ"לים היו?
מאיר כהן: כשאת אומרת השר והמנכ"ל, את מדברת על הנוכחיים.
<יוכבד אילוז: באמת אני הבנתי שהם גם נפגשו, עוזר השר והמנכ"ל, עם דב כדי לשמוע על הנושא.
מאיר כהן: השר לא נפגש עם דב?
<יוכבד אילוז: אבל אחד היועצים שלו.
<יוכבד אילוז: הם מגבשים כרגע מדיניות בנושא, המנכ"ל ביקש להכין לו את הנושאים, תתי נושאים, מטרות, איך הם רוצים לבצע.
<יוכבד אילוז: אני גם חברה במועצה לביטחון תזונתי, בנושא של תקציב למועצה, הבנתי שהנושא ירד, אבל מאידך כמו ש - - -
מאיר כהן: למה הנושא ירד?
מאיר כהן: זאת החלטת ממשלה, הקצבנו 500,000 שקלים.
<יוכבד אילוז: הבנתי שהייתה איזה שהיא הצבעה והנושא של התקצוב של המועצה ירד מהפרק.
<יוכבד אילוז: אני לא הייתי מעורבת בזה, זה מידע שרק קיבלתי.
<יוכבד אילוז: בעניין של פעילות בתחום המזון בשנה, באמת הייתה שנה - - -
מאיר כהן: אגב, אם הרשימה המשותפת הייתה נוכחת במליאה זה היה עובר בניגוד לקואליציה.
<יוכבד אילוז: אני חושבת שבאמת השנה היה איזה שהוא מהפך בתקציב של נושא הביטחון התזונתי.
<יוכבד אילוז: המשרד קיבל 30 מיליון שקל תוספת, 15 מיליון שקלים הועברו לחגי תשרי לנזקקים, מהפרויקט נהנו כחצי מיליון ראשי בתי אב, אני מעריכה שזה לפחות מיליון וחצי תושבים, ועוד 15 מיליון לנושא של סלי מזון חודשיים כאשר אנחנו כרגע לפני יציאה לעמותות הגג, למבחני התמיכה, שהם בעצם ימצו והם ישלימו את כל הפעילות של עמותות המזון.
מאיר כהן: כן, אבל זה צמצום מ-120 מיליון, זה רבע.
סופה לנדבר: מה זה סלי מזון חודשיים?
<יוכבד אילוז: לפי האישור של ועדת התמיכות מחולקים מדי חודש ל-75,000 ראשי בתי אב סלי מזון בשווי של לפחות 150 עד 200 שקלים, ועם שווי תרומות הם מגיעים לסל קצת יותר גבוה.
סופה לנדבר: הם מקבלים מזון או מקבלים כסף?
<יוכבד אילוז: סלים, או כרטיסי מזון.
<יוכבד אילוז: לחילופין, זה 50% כרטיסים - - -
סופה לנדבר: לפי הקריטריונים, מי שייך ל-75,000 האלה?
<יוכבד אילוז: על פי מבחני התמיכה של סף עוני של הביטוח הלאומי.
מאיר כהן: זה על פי ההמלצות של משרד הרווחה.
<יוכבד אילוז: זה עובדת מתחלפת של משרד המשפטים והרווחה.
<יוכבד אילוז: ישנה גם פעילות עם קשישים ועם ניצולי שואה, שגם אתה מכיר עוד מהקדנציה שלך וזה עדיין ממשיך.