GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<זאב פיקובסקי: ההגדרה כאן כרגע היא מספקת וטובה.
<אלי גורדון: אז איפה הבעיה?
<זאב פיקובסקי: אני לא רואה את הבעיה.
<זמר בלונדהיים: ההגדרה המקורית הייתה בסדר מבחינתכם?
<זמר בלונדהיים: אני מציע לחזור להגדרה המקורית.
<זאב פיקובסקי: היא בסדר.
<זאב פיקובסקי: ההתייחסות שלי הייתה להצעה לתיקון.
<נעה בן שבת: "הסיכון הנשקף מהמזון" זה בסדר?
<נעה בן שבת: לא צריך את "הסיכון הנשקף לבריאות הציבור מהעיסוק במזון".
<נעה בן שבת: חשבנו שזה בגלל - - -
<זאב פיקובסקי: ניהול סיכונים זה - - -
<נעה בן שבת: סעיף 27 חידד לנו את זה.
<נעה בן שבת: טרחתם לכתוב את זה בסעיף 27 ולכן אמרנו שאולי צריך גם פה.
<נעה בן שבת: ניהול הסיכונים גם צריך להתייחס לסיכון שנשקף לבריאות הציבור מהעיסוק במזון.
איציק שמולי: קודם עמדתם על זה, אלי.
<אלי גורדון: בסדר.
<אלי גורדון: אבל - - -
<זאב פיקובסקי: hazard analysis, ניהול סיכונים.
<אלי גורדון: לטעמי זה מתחבר.
<אלי גורדון: אם את חושבת שיש צורך חיוני לשנות את ההגדרה, אפשר לשנות אותה.
<אלי גורדון: אבל לטעמנו, כמו שזה מוסדר כרגע, זה - - -
אלי אלאלוף: אז תעיינו עוד פעם.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני רוצה להתקדם.
אלי אלאלוף: אני רואה שלא נגיע - - -
<רוית ארבל הוסמן: התקנות מגדירות מה זה עיסוק במזון ואין קשר - - -
אלי אלאלוף: אני בעד שהדברים האלה, הגדרות - - -
<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו יכולים לעשות הכול בפגישות ולא להביא בפני הוועדה.
אלי אלאלוף: זה לא נראה לי כל כך מהותי.
אלי אלאלוף: בלאו הכי זה אחר כך חוזר לוועדה בקריאה הסופית.
אלי אלאלוף: אנחנו נהיה פה.
<זמר בלונדהיים: תוכל להקריא רק את התיקונים שעשינו - - -
אלי אלאלוף: אם תעשו תיקון – תעשו תיקון - - -
<נעה בן שבת: אני מתנצלת על העיכוב.
<נעה בן שבת: נמשיך הלאה - - -
אלי אלאלוף: אין לך מה להתנצל.
אלי אלאלוף: זה כל כך מהותי הדיון, אבל אני חושב שאת הניסוח תעשו בצוות.
<נעה בן שבת: ""נמל" – נמל ימי, נמל תעופה או מעבר יבשתי שבהם קיים אחד או יותר מאלה: (1) תחנת הסגר; (2) שירות הסגר למזון רגיל שהקים המנהל לפי סעיף 1 לפקודת ההסגר; רשימת הנמלים בהם הוקם שירות הסגר כאמור תפורסם באתר האינטרנט של המשרד; "סימון מזון" – לרבות ציונו, כינויו, או תיאורו בדרך אחרת, ובכלל זה אזהרות, וכן כל דבר מודפס, מצויר או מתואר בדרך אחרת והכול בין כשהוא מופיע על מזון, ובין כשהוא צמוד אליו, ארוז עמו, מופיע על כלי קיבול של המזון או חלק בלתי נפרד מאריזתו או הצרור המכיל אותו, ולמעט סימון על גבי המזון שאין לגביו הוראה בחקיקת המזון;".
<נעה בן שבת: זאת אומרת שסימון מזון זה למעט מה שאינו קבוע בחקיקת המזון.
<זמר בלונדהיים: את התוספות האלה אנחנו לא מכירים.
<זמר בלונדהיים: כשאני נותן הוראה לא לייחס - - -
<נעה בן שבת: אבל אנחנו יבנו על זה עם עדנה.
<נעה בן שבת: אני מצטערת.
<נעה בן שבת: ישבנו על זה עם עדנה.
<זמר בלונדהיים: אבל אם אני מייחס סגולות רפואיות בסימון שאין לגביו הוראות, אז זה לא סימון?
<זמר בלונדהיים: כשאני אומר אחר כך שאסור לסמן, זה לא סימון?
<ענת מימון: יש לגבי זה הוראה בחקיקת המזון.
<זמר בלונדהיים: לא משנה.
<זמר בלונדהיים: עכשיו תחמת את ההגדרה הכללית ואמרת לי רק סימונים שיש לגביהם הוראות.
<זמר בלונדהיים: סימון אמור להישאר המונח הרחב של סימון באופן כללי.
<נעה בן שבת: נוריד את הסיפא.
יעל גרמן: ומה עם "התווייתו"?
<נעה בן שבת: נחזיר את המילה "התווייתו".
יעל גרמן: לשים תווית.
<נעה בן שבת: לשים תווית זה סוג של סימון מזון.
<נעה בן שבת: זה כמו להגיד שימת חותמת על גבי המזון.
<נעה בן שבת: סימון מזון זה הציון - - -
יעל גרמן: "התווייתו" זה סימונו כמיוחד.
<נעה בן שבת: נחזיר את המילה הזאת.
<נעה בן שבת: ""סמל תנאי ייצור נאותים" – סמל שקבע השר לפי סעיף 74; "פקודת בריאות הציבור (מזון)" – פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ"ג– 1983‏; "פקודת ההסגר" – פקודת ההסגר [נוסח חדש], התשמ"א–1981‏; "פקודת היבוא והיצוא" – פקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], התשל"ט–1979‏; "פקודת הרוקחים" – פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א–1981‏; "פקודת מחלות בעלי חיים" – פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ"ה– 1985‏; "פקודת המכס" – פקודת המכס [נוסח חדש];".
<נעה בן שבת: דנו כבר בקביעת היצרן, וגם החלפנו את המילה "צרור" ל"אריזה".
<נעה בן שבת: ""רופא מחוזי" – רופא הממונה על לשכת בריאות מחוזית[, לרבות רופא אזורי בלשכת הבריאות האזורית אשקלון, ואם לא מונה רופא אזורי כאמור, רופא נפתי בלשכת הבריאות האזורית אשקלון;".
<נעה בן שבת: הסיפא נראית לי מיותרת כי יש לנו כבר הגדרה של לשכת בריאות מחוזית.
<יאיר וייל: בסימון מזון התייחסתם לצרור, אז כדאי להוריד גם משם את ההתייחסות.
אלי אלאלוף: תרשו לי להפריע לכם ברמה אישית.
אלי אלאלוף: נכנס עכשיו אחי הגדול שאני, האח הקטן, חייב לו הרבה-הרבה-הרבה מאוד.
אלי אלאלוף: כל משפחתי.
אלי אלאלוף: הוא עמד בראש המשפחה כשאבינו נפטר והיינו כולנו מתחת לגיל 18.
אלי אלאלוף: אחי אדמונד, גר בפריס – אף פעם לא עלה לארץ – עם אשתו ועם ילדיו, יש להם שלושה ילדים נפלאים, והאחיין שלי הנוסף אלי סעדון מאשדוד, שהוא הבן של אחותי, זכרה לברכה.
<זאב פיקובסקי: אחיין נוסף שלך אנחנו מכירים היטב משירות המזון הארצי.
אלי אלאלוף: זה האח שלו.
<זאב פיקובסקי: יוסי שדה.
<זאב פיקובסקי: עכשיו אני רואה גם את הדמיון.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על הנימה האישית הזאת אבל בעיני זה מאוד מרגש.
אלי אלאלוף: אני מחכה למי שסיכמתי אתו שיחליף אותי, אני איאלץ לעזוב עוד מעט את הישיבה ותמשיכו בלעדי.
אלי אלאלוף: סיכמתי עם מאיר אבל אם לא, איציק, תוכל להחליף אותי, בסדר?
אלי אלאלוף: אבל נמשיך כמה דקות.
<נעה בן שבת: הייתה פה הערה לגבי סימן מזון, להוריד את המילה "צרור".
אלי אלאלוף: כן, הורדנו את זה.
אלי אלאלוף: לא חוזרים – סיכמנו.
<נעה בן שבת: החשש היה שהאריזה היא אריזה מידית והצרור הוא האריזה הכוללת.
אלי אלאלוף: הסכמנו שזה ירד, לא נחזור.
<נעה בן שבת: אמרנו ש"אריזתו" זו אריזה יותר מידית.
<שרון גוטמן: גם אמרנו שלא רק צמוד אליו אלא גם קשור אליו כי למשל עוף קשור ברגל אז זה לא - - -
<נעה בן שבת: צמוד אליו, קשור אליו.
<נעה בן שבת: אנחנו מורידים את המילה צרור.
<נעה בן שבת: אנחנו חוזרים.
<נעה בן שבת: קראנו את ההגדרה של "רופא מחוזי".
<זמר בלונדהיים: התחלת להגיד שהסיפא מיתרת.
<נעה בן שבת: הסיפא מיותרת כי לשכת הבריאות המחוזית היא המוגדרת בפני עצמה.
אחד מאלה: (1) רופא מחוזי, רופא הממונה עליו ורופאים הכפופים לו במחוז או בנפה; (2) רופא וטרינר שהוסמך כרופא ממשלתי על ידי מנהל היחידה הווטרינרית, והוא אחד מאלה: עובד מדינה, עובד רשות מקומית".
אחד מאלה: פה התבקשנו על ידי מרכז השלטון המקומי להוסיף: "שראש הרשות המקומית נתן הסכמה להסמכתו".
אחד מאלה: "
<זמר בלונדהיים: דווקא ספציפית לגבי זה אני מציע שנדון עם ההסדר של הפיקוח הווטרינרי להחליף ביניהם - - -
<נעה בן שבת: בהגדרה של הרופא הממשלתי נדון.
<נעה בן שבת: ""רישיון אחסנה" – רישיון לאחסון בטמפרטורה מבוקרת לפי סעיף 178(א)(1); "רישיון הובלה" – רישיון להובלה בטמפרטורה מבוקרת שניתן לפי סעיף 175(1); "רישיון ייצור" – רישיון לייצור מזון שניתן לפי סעיף 55; "רישיון עסק" – רישיון, היתר או אישור לפי חוק רישוי עסקים, שעניינו מזון, לרבות הובלת מזון או אחסון מזון;".
<נעה בן שבת: אני מבינה שבהגדרת רשות מקומית נדון גם כן בעניין הפיקוח הווטרינרי?
<זמר בלונדהיים: זו כרגע הגדרה כללית.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היא בעצם לכל - - -
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לעשות בזה תיקון לגבי הפיקוח הווטרינרי לכן נדון בזה אז.
יעל גרמן: יש פקודה, למה צריך להמציא משהו חדש?
<זמר בלונדהיים: להיפך, זו הגדרה - - - את כל סוגי הרשויות.
<זמר בלונדהיים: החקיקה הישראלית היא קצת מורכבת לפעמים - - - לא מפריע לי.
<נעה בן שבת: ""רשם" – רשם של יבואני מזון שמונה לפי סעיף 135;".
<רוית ארבל הוסמן: זו הגדרה חדשה.
<נעה בן שבת: כי לא הייתה הגדרה של רשם.
<נעה בן שבת: את צודקת.
<זמר בלונדהיים: אז תקריאי אותה - - -
<רוית ארבל הוסמן: אדם שזה תפקידו?
<זמר בלונדהיים: זה מופיע בהסדר.
<זמר בלונדהיים: אני רוצה להיות רשם כשאהיה גדול.
<ענת מימון: פשוט העלנו את זה לסעיף ההגדרות במקום לכתוב בהמשך: להלן – הרשם.
<ענת מימון: ""שיווק קמעונאי" – מכירת מוצר ישירות לצרכנים; "שירות הסגר" – כמשמעותו בסעיף 1 לפקודת ההסגר; "שירות המזון" – שירות המזון הארצי במשרד הבריאות; "השר" – שר הבריאות;".
<ענת מימון: יש לנו את הגדרת תבלין שדנו בה.
<ענת מימון: זו הגדרה שהצענו להוסיף ואנחנו עדיין מחכים לתשובה אם משאירים את זה או לא.
<ענת מימון: ""תווית" – סימון המופיע על מזון, צמוד אליו, ארוז עמו או כחלק בלתי נפרד מהאריזה והמתייחס למזון או לצרור המכיל אותו;".
אלי אלאלוף: אני אבקש סליחה.
אלי אלאלוף: תודה, איציק, על הנכונות.
אלי אלאלוף: אתם רואים, פה אין קואליציה ואופוזיציה, יש רק חברי כנסת.
<זמר בלונדהיים: להוריד שוב את המילה "צרור".
<ענת מימון: המתייחס למזון - - -
<זמר בלונדהיים: וגם "צמוד או קשור".
<נעה בן שבת: "צמוד אליו, ארוז עמו או חלק בלתי נפרד מהאריזה, המתייחס למזון" – זה לא יכול להיות כלי הקיבול שמכיל אותו?
<ענת מימון: זה האריזה.
<ענת מימון: שרון, אנחנו צריכים להשאיר בתווית?
<ענת מימון: שזה יכול להתייחס למזון וגם לכלי שמכיל אותו?
<ענת מימון: כן?
<רוית ארבל הוסמן: זה לא חוזר על ההגדרה של סימון?
<נעה בן שבת: התווית מסתמכת על ההגדרה של סימון.
<רוית ארבל הוסמן: - - - אי אפשר פשוט להפנות אליה?
<ענת מימון: לכן הורדנו את הרישא.
<ענת מימון: לא אמרנו סימון או ציון או כל דבר מודפס, מצויר או מתואר אלא כתבנו סימון המופיע על מזון, צמוד אליו או קשור אליו, ארוז עמו כחלק בלתי נפרד - - -
<רוית ארבל הוסמן: זה כבר גם מופיע בהגדרה של סימון.
<נעה בן שבת: אבל יש הבדל בין ההגדרה "סימון" לבין ההגדרה "תווית".
<נעה בן שבת: סימון מזון נראה הוראה יותר כללית והתווית היא משהו שקשור למזון, צמוד למזון.
<ענת מימון: צריך לבדוק איפה נעשה שימוש בזה ואיפה בזה ולראות אם צריך תווית, בסדר?
<ענת מימון: נבדוק אם צריך להשאיר את התווית באופן כזה מפורט לפי השימוש שנעשה בהגדרה.
<נעה בן שבת: אנחנו נראה את זה פה בהגדרת יבואן.
<נעה בן שבת: יבואן צריך לשמור את התווית המקורית.
<נעה בן שבת: - - - אותו יבואן שצריך לשמור את תווית המזון המקורית, אם היה סימון של היצרן באיזושהי מדינה אחרת שהוא לא סימון מסימוני המזון ולא על המזון עצמו, יכול להיות שלא לכך הייתה הכוונה.
<נעה בן שבת: תווית היא יותר ספציפית.
<נעה בן שבת: תווית היא סוג של סימון מזון.
<ענת מימון: תוסף מזון נדון, תוסף תזונה גם נדון.
<ענת מימון: יש לנו הצעה לנוסח.
<ענת מימון: בתוסף תזונה באמת דיברנו על הספציפיות של פסקה (1).
<ענת מימון: השאלה אם עכשיו בפסקה (1) יהיה כתוב: "תכשיר רשום כפי שנרשם בפנקס התכשירים המתנהל לפי סעיף 47א לפקודת הרוקחים.
<רוית ארבל הוסמן: את יכולה לחזור על זה?
<ענת מימון: אנחנו מדברים על תוסף תזונה, אני אקרא את ההגדרה.
<ענת מימון: ""תוסף תזונה" – ויטמין, מינרל, חומצת אמינו, צמח או מזון אחר, ולרבות תמצית, מיצוי, רכיב, תוצר פירוק, נגזרת או תערובת של כל אחד מאלה, ואשר דרך צריכתם המקובלת וייעודם הם להשלמת תזונה באמצעות מקור מרוכז של רכיבי תזונה, למעט אם הוא – תכשיר רשום כפי שנרשם בפנקס התכשירים המתנהל לפי סעיף 47א לפקודת הרוקחים;".
<ענת מימון: זה נכתב בעקבות ההערה - - -
<נעה בן שבת: שיהיה ברור ויש גם - - -
<רז הילמן: שאלה גם לזמר וגם לאלי ולשרון, האם זה באמת מבהיר שבעצם הכוונה שלכם – רצינו להבהיר בתיקון הזה שאם רושמים מוצר שהוא היום תוסף תזונה כתרופה, שלא באופן אוטומטי זה אומר עכשיו שהוא לא יוכל להימכר כתוסף תזונה.
<רז הילמן: אתם אמרתם לי שהכוונה שלכם הייתה הפוכה - - -
<נעה בן שבת: לכן תיקנו.
<רז הילמן: זה מה שחשוב לי – הכוונה כרגע היא שרק אותו מוצר שרשום כתרופה לא יכול להיות רשום במקביל כתוסף תזונה, אותו מוצר של אותו יצרן.
<רז הילמן: זו האמירה?
<שרון גוטמן: נכון.
<שרון גוטמן: לכן כפי שנרשם, בדיוק שם בעל הרישום, שם התכשיר וכל הפרטים.
<שרון גוטמן: אם זה זהה – זה לא יכול להיות, ואם זה שונה – זה יכול להיות.
<שרון גוטמן: מהותית זה יכול להיות אותם חומרים בשמות שונים.
מאיר כהן: זה עונה לך על השאלה?
<רז הילמן: כן, מצוין.
<זאב פיקובסקי: אני רוצה להבהיר ולחדד בשאלה נקודתית.
מאיר כהן: בקיצור, זאב.
<זאב פיקובסקי: ויטמין B12 אפשר לקנות אותו כתוסף תזונה, רופא יכול לרשום אותו כמרשם.
<זאב פיקובסקי: סידן קרבונט או סידן אחר אפשר לקנות על המדף כתוסף תזונה או שרופא יכול לרשום אותו כמרשם.
<זאב פיקובסקי: אני חושב שאנחנו נכנסים כאן לפינה שעלולה לייצר בעיה - - -
מאיר כהן: זאב, מה אתה מציע?
<זאב פיקובסקי: אני לא חושב שהנושא הזה של הרישום מבדיל בדיוק אלא משהו שהוא ממש תרופה בעצמו.
<זאב פיקובסקי: יש דברים - - - שתוסף התזונה הוא לצריכה חופשית וניתן לקנות אותו בפרמה ודברים שרופא יכול לרשום אם הוא מגלה בבדיקת דם חסר בוויטמין כזה או אחר ואוטומטית זה הופך להיות תרופה.
<זאב פיקובסקי: אני לא יודע, אני לא מכיר - - -
מאיר כהן: שאלת, תקבל תשובה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שלא היית באותו דיון שבו הנקודה הזאת הועלתה.
<נעה בן שבת: עלתה בדיוק הטענה הזאת שיש פה תכשירים - יש דברים שנרשמו כתכשיר אבל אפשר למכור אותם כתוסף תזונה.
<נעה בן שבת: לכן ביקש בזמנו רז הילמן לצמצם את זה ולהבטיח שמה שנרשם כתכשיר הוא לא תוסף תזונה.
<נעה בן שבת: אבל אם יש חומר שגם אם הוא אותו דבר אך לא נרשם כתכשיר, לא מאותה חברה אבל אותו דבר בדיוק, אז הוא יהיה מותר לשימוש כתוסף תזונה.
<נעה בן שבת: הוא לא יוחרג מהגדרת "תוסף תזונה".
<זאב פיקובסקי: איך אני יודע?
<זאב פיקובסקי: - - -
יעל גרמן: מדוע?
יעל גרמן: כבר דיברנו על זה.
יעל גרמן: אני חושבת שמרביתנו היינו כאן, למה אנחנו חוזרים פעמיים על ההגדרה?
מאיר כהן: יעל, אנחנו ממשיכים עכשיו.
מאיר כהן: אנחנו לא חוזרים, אנחנו ממשיכים.
מאיר כהן: בבקשה, תמשיכי.
<נעה בן שבת: זה רק היה תיקון שביקשנו בשביל לחדד ואני מבינה שזה מקובל - - -
מאיר כהן: תקריאי הגדרת "תחנת הסגר".
<זמר בלונדהיים: ברשותך, אני לא בטוח שהוא נותן את מה שהיינו - - - להבנתי - - - משפטית.
<זמר בלונדהיים: רק שלא יגידו אחרי זה שלא נאמר.
<נעה בן שבת: אז אנחנו ניאלץ לחזור להגדרה הזאת פעם נוספת.
מאיר כהן: תחנת הסגר.
<ענת מימון: ""תחנת הסגר" – שירות הסגר שמקיים המנהל לפי סעיף 1 לפקודת ההסגר;
<נעה בן שבת: לגבי תנאי ייצור נאותים – אמרנו שנתקן את ההגדרה הזאת בהתאם למה שדיברנו - - -
מאיר כהן: זאב, יקירי, הייתי מורה בבית ספר.
מאיר כהן: אתה רוצה למצוא את עצמך עם מכתב להורים?
<נעה בן שבת: אמרנו היום שנבדוק בהגדרה הזו את היחס - - -
<ענת מימון: נבדוק את היחס בין תנאי ייצור - - -
<נעה בן שבת: אז ההגדרה נשארת.
<נעה בן שבת: הקראנו אותה היום.
מאיר כהן: התקנים הבין-לאומיים המקובלים, בבקשה.
<ענת מימון: ""התקנים הבין-לאומיים המקובלים" – התקנים בתחום הבטיחות במזון המנויים להלן, הכוללים הליך מובנה וקבוע של זיהוי כשלים בתהליכי הייצור וההובלה של המזון, ניתוח סיכון לנקודות פיקוח קריטיות (HACCP – Hazard Analysis Critical Control Points), ואמצעים לשמירה על עקיבות המוצרים ואיסוף יזום שלהם מן השוק: (1) תקנים של המכון הבין-לאומי לתקינהthe International Organization for Standardization (ISO); (2) תקני ה- Food Hygiene Basic Texts של Codex Alimentarius; (3) כל תקן בין-לאומי או הסדרה בין-לאומית אחרים המקובלים בקרב המדינות המפותחות, שקבע השר לעניין זה;".
<נעה בן שבת: זה היה לפי דרישה של התאחדות התעשיינים.
<זמר בלונדהיים: - - -
<ענת מימון: או הסדרה בין-לאומית.
<ענת מימון: זה הוסף לבקשתכם, ההסדרה הבין-לאומית.
יעל גרמן: זאת אומרת אמנות למיניהן?
<זמר בלונדהיים: זה היה מקובל מבחינת בריאות?
<ענת מימון: אז כל תקן בין-לאומי או הסדרה בין-לאומית אחרים המקובלים בקרב המדינות המפותחות, שקבע השר לעניין זה.
<רוית ארבל הוסמן: זאת בקשה שלנו.
<רוית ארבל הוסמן: אני רוצה להבין מה - - -
<רוית ארבל הוסמן: בסדר גמור.
<זמר בלונדהיים: רגע, רוית.
<זמר בלונדהיים: אנחנו רוצים להבין ת זה קצת יותר, אם אפשר.
מאיר כהן: אלי, נועה אומרת שזה כבר נדון כאן.
מאיר כהן: אנחנו לא נחזור, אני מצטער.
מאיר כהן: אנחנו לא נחזור על זה עוד פעם.
מאיר כהן: תמשיכי להקריא את הגדרת "תעודות", בבקשה.
אחת מאלה: (1) אישור מוקדם לייבוא; (2) אישור קבלת הצהרה; (3) תעודת יבואן רשום; (4) תעודת שחרור; "תעודת יבואן רשום" – כמשמעותה בסעיף 140; "תעודת שחרור" – תעודה שמנפיק שירות ההסגר ליבואן לצורך שחרור של משלוח מזון מתחנת ההסגר או מנמל, לפי הוראות סעיף 112.
אחת מאלה: ".
מאיר כהן: חוזרים לפרק עד לסופו?
<נעה בן שבת: אבל עם היושב-ראש.
<וילמה מאור: עם היושב-ראש, אז אנחנו לא יכולים להתקדם.
מאיר כהן: חברים, תודה רבה.
מאיר כהן: הישיבה נעולה.
מאיר כהן: אנחנו חוזרים לפרק רק בתנאי שהיושב-ראש כאן.
מאיר כהן: אני ממלא מקומו.
מאיר כהן: נפגשים מחר בשעה 09:00.
אלי אלאלוף: אני מצטער על האיחור בדיון.
אלי אלאלוף: זה נבע מדיון קודם של הוועדה שהתקיים באולם "נגב".
אלי אלאלוף: הנושא היה הסבל של אנשים שזקוקים לסיעוד.
אלי אלאלוף: זה נושא מאוד כבד, והיו עדויות מאוד קשות.
אלי אלאלוף: לא יכולתי להפסיק אותם גם רגשית וגם עניינית.
אלי אלאלוף: לכן אני מבקש את סליחתכם על האיחור.
אלי אלאלוף: היום 19 באוקטובר 2015, ו' בחשוון תשע"ו.
אלי אלאלוף: השעה 9:54.
אלי אלאלוף: עוד לא היה איחור כזה.
אלי אלאלוף: אני שוב מתנצל.
אלי אלאלוף: תרשו לי להציג בפניכם את ענת כהן, המנהלת החדשה, שבעוד כמה ימים מחליפה את וילמה.
אלי אלאלוף: אומרים לי שהיא טובה לפחות כמו וילמה.
אלי אלאלוף: אנחנו עוד נמצא הזדמנות להיפרד מוילמה אף על פי שאנחנו עושים את זה לא בשמחה.
אלי אלאלוף: כל מה שאני יודע זה בזכותה, וכל מה שאני מפשל בו זה בזכותי.
אלי אלאלוף: כתושב באר-שבע אני חייב להתייחס למה שקרה אתמול בעירי, ולציין את זה בכאב גדול; במיוחד על האובדן של עמרי לוי ועל מה שנפל על משפחתו.
אלי אלאלוף: לאבד ילד בן תשע-עשרה זה נורא, ובתנאים האלה עוד יותר.
אלי אלאלוף: אני גם מצטער – כל אחד כבודו במקומו – גם על ההתנהגות שהביאה להריגה של תושב זר וההתנהגות הנוראית של האזרחים שהביאו למותו.
אלי אלאלוף: בתקווה שמקרים כאלה לא יהיו, אף על פי שכאדם מציאותי אני יודע שזה לא נגמר.
אלי אלאלוף: ציינתי בישיבה הקודמת הבוקר – הבוקר, לפני שעזבתי את העיר מצאתי לנכון לעבור בתחנה המרכזית ב-5:40, ולא היו שומרים.
אלי אלאלוף: כשעליתי לאוטו הכתב של רשת ב' הודיע שהוא ראה עכשיו את השומרים מגיעים.
אלי אלאלוף: זה היה כמה דקות אחרי 6:00.
אלי אלאלוף: אנחנו לא פחות אשמים בהתנהגות שלנו היומיומית.
אלי אלאלוף: במוצאי שבת אשתי שכנעה אותי ללכת לקולנוע, והלכתי לחפש מאה מטר מהכניסה של הקולנוע בבאר-שבע את השומר שהיה בפטפוט עם עוד שומר שגם כן לא היה במקומו.
אלי אלאלוף: אתמול בבוקר בכניסה לקופת-חולים – אותו דבר: השומר דיבר.
אלי אלאלוף: אמרתי לו, מה אתה מדבר?
אלי אלאלוף: עם מי?
אלי אלאלוף: אז הוא אומר לי, עם מישהי שלא משרתת אותי נכון.
אלי אלאלוף: אמרתי לו, ואתה משרת את התפקיד שלך נכון?
אלי אלאלוף: אני מספר על המקרים האלה כדי לבקש מכל אחד מאתנו לא להתבייש לבקש מהשומרים להיות ערניים.
אלי אלאלוף: נמאס להם כי הם עייפים, והם מקבלים שכר לא ראוי, מוזנחים ואלף אחת סיבות.
אלי אלאלוף: אבל מדי פעם במצב הנוכחי בואו נעזור להם להיות מרוכזים.
אלי אלאלוף: להבדיל, אני מודה למאיר כהן להחליף אותי אתמול.
אלי אלאלוף: אם הוא היה מוכן הייתי נותן לו גם היום – שמעתי שהוא הסתדר טוב מאוד.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל גרמן פה כדי לא להשאיר אותי לבד.
אלי אלאלוף: זה כיף להיות אתך.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נתחיל.
<נעה בן שבת: אנחנו באמת נמשיך.
<נעה בן שבת: יש לנו הרבה דברים לחזור אליהם עם דברים שעלו בדיונים הקודמים, ואנחנו צריכים לחזור עם תשובות.
<נעה בן שבת: הגענו לתת-סימן ד' בסימן ה'.
<נעה בן שבת: הוא עוסק בחובות המשווק מן האזור.
<נעה בן שבת: המשווק מן האזור יקבל מעמד מיוחד.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מי שמביא מזון מן האזור.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לוודא מה היו תולדות המזון הזה.
<נעה בן שבת: זה לא ייבוא כיוון שישראל - - - מעטפת מכס אחת, ואנחנו מדברים על משווק מן האזור.
<ענת מימון: נקריא את ההגדרה של אזור אף על פי שלדעתי קראנו אותה: "אזור" – אזור וכן שטחי המועצה הפלסטינית כהגדרתם בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום מיהודה ושומרון (שיפוט ועבירות ועזרה משפטית), התשל"ח-1977.
<נעה בן שבת: בסעיף (3) אני לא בטוחה שזה רק לפי סימן ה'.
<נעה בן שבת: את סעיף (3) שמחוק כאן העברנו למעלה.
<נעה בן שבת: הוספנו את הנושא של התקנות ו-166 את זה העברנו למעלה.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר להסביר מה קורה – האם יש רישיונות ייצור?
<נעה בן שבת: האם הוא חל באזור ועל מי הוא חל באזור כדי להבין מדוע אנחנו צריכים את אותו פיקוח מוגבר על משווק מן האזור.
<נעה בן שבת: לא פיקוח מוגבר, אלא פיקוח שמוקדש לתת הסימן הזה.
<אלי גורדון: נכון להיום הפיקוח, לפי כל ההסדרים של החקיקה המוצעת, אנחנו מדברים על חובת קבלת היתר או רישיון בהתאם למהות מהיבואן ומהיצרן.
<אלי גורדון: בהתאם לכך גם המשווק רשאי לקבל סחורה ממישהו שקיבל אישור ויש לו רישיון יצרן או תעודת רישוי מיבואן.
<אלי גורדון: לכן מכיוון שהיום כבר קיימת בפועל העברת מזון מהאזור, מהרשות, ומכירתו במדינת ישראל, לפי - - - חשבנו לנכון להסדיר גם את כל הפעילות הזאת כך שאותו משווק מהאזור – כי לדידנו גם למשווק מהאזור חייב להיות עוסק שיש לו מקום שבו הוא מאחסן את המזון.
<אלי גורדון: אנחנו צריכים לדעת שהמזון הזה מיוצר בתנאים תברואתיים ובטיחותיים נאותים.
<אלי גורדון: לכן הגדרנו והסדרנו את כל הנושא.
<אלי גורדון: בחלק מאזורים C, B, ו-A מתקיימת נכון להיום גם הנפקת רישיון יצרן.
<אלי גורדון: במקומות כאלה לאותו עסק יש לו רישיון יצרן, ואז חלים עליו כל החובות של בעל רישיון יצרן במדינת ישראל.
<אלי גורדון: באזורים שאין פיקוח שלנו נרצה שמשווק מהאזור – בדומה לפיקוח על מזון מיובא – יידע להגיע, להסדיר את עצמו, ולדווח על המוצרים שהוא רוצה לשווק.
אלי אלאלוף: אני חיפשתי מה זה "מהאזור".
אלי אלאלוף: אז אני קורא מה שכרגע קראנו.
אלי אלאלוף: שולחים לסעיף 172.
אלי אלאלוף: ב-172, שולחים ל-135.
אלי אלאלוף: ואז ב-135 אני לא שומע את מה שאתה אומר, שזה אזור B.
אלי אלאלוף: C או A.
אלי אלאלוף: אז אני רוצה להבין איפה אני.
אלי אלאלוף: מה זה האזור הזה?
<תהילה רוט: תהילה רוט, מחלקת ייעוץ, משרד המשפטים.
<תהילה רוט: בעצם כמו שאלי הסביר ההסדר הזה עוסק במזון שמובא משטחי האזור לשטחי ישראל כשהאזור כולל גם את A, גם את B וגם את C.
<תהילה רוט: אבל ההבחנה היא בין מזון שמיוצר בשטחי ההתיישבות הישראלית ואזורי התעשייה הישראליים שהם בעצם נתונים ממילא כבר לפיקוח היום של משרד הבריאות באמצעות רישיונות היצרנים, ולכן לגבי המזון הזה לא נדרשת ההסדרה של המשווק מהאזור שזאת פרקטיקה שצריכים אותה כדי לפקח על מזון שמיוצר שלא באותם שטחי ההתיישבות, אלא באזורי הרשות.
<תהילה רוט: אז בעצם ההבחנה היא לא בין A.
<תהילה רוט: B ו-C, אלא בין מזון שמיוצר בשטחי ההתיישבות ונמצא תחת רגולציה של משרד הבריאות בפועל לבין מזון שמיוצר - - -
אלי אלאלוף: ההגדרה הזאת כלולה בסעיף כלשהו שעוד לא ראיתי?
<תהילה רוט: זה בא לידי ביטוי בפטור ביחס - -
<נעה בן שבת: ב-167(ג) נאמר שההוראות של סעיף קטן (א) לא יחולו על הבאה אם הוא יוצר על-ידי בעל רישיון ייצור או יובא על-ידי יבואן רשום.
אלי אלאלוף: זה אומר מה שאמרת?
<תהילה רוט: כי ברגע שאותו מזון - -
אלי אלאלוף: איפה כתוב אזור A.
אלי אלאלוף: B ו-C?
<עדנה הראל: בסעיף ההגדרות.
<עדנה הראל: זה הסעיף הראשון.
<נעה בן שבת: ההגדרה הראשונה מתייחסת לאזור ולשטחי הרשות הפלסטינית.
<תהילה רוט: הגדרת האזור היא "אזור וכן שטחי המועצה הפלסטינית כהגדרתן בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום".
<תהילה רוט: שם מוגדרים שטחי המועצה הפלסטינית.
<תהילה רוט: זה בעצם כולל את כל שטחי האזור, ומתוך זה מוחרג המזון שיוצר על-ידי בעל רישיון ייצור או יובא על-ידי יבואן רשום.
אלי אלאלוף: ההגדרה הזאת של אזור קיימת בתחומים אחרים?
<תהילה רוט: ההגדרה הזאת חוזרת בדברי חקיקה נוספים, ואנחנו נוהגים להפנות לתקנות הגנה לשעת חירום.
<נעה בן שבת: לכן עולה השאלה, האם מכיוון שההסדר לא צריך לחול כשיש לנו רישיון ייצור כי אז אנחנו מכירים את המקור של המזון, האם צריך להגיד רק "הוראות סעיף קטן (א)" ולא כל הוראות תת-הסימן הזה כי הוא מתייחס למשווק מן האזור?
אלי אלאלוף: בעקבות הכתבה?
יעל גרמן: בין השאר בעקבות הכתבה, אף על פי שהכתבה מדברת על יבואנים.
יעל גרמן: יש לנו כאן הנציגים של היבואנים.
יעל גרמן: הם קיבלו היום זובור.
אלי אלאלוף: אנשי האוצר צריכים לתת לנו תשובה.
אלי אלאלוף: הם גם התחייבו לתת לנו תשובה בזכות מה אנחנו מורידים את יוקר המחיה בחוק הזה.
מאיר כהן: איפה היבואנים?
מאיר כהן: תצביעו רגע.
אלי אלאלוף: היבואנים פה.
מאיר כהן: גברת זליקוביץ'.
מאיר כהן: היה לכם בוקר טוב.
אלי אלאלוף: אנשי האוצר, יש לכם תשובה לשאלה של חברת הכנסת גרמן?
<עידו סופר: לגבי יוקר המחיה?
אלי אלאלוף: האם חוקים מסוג זה מכבידים או מקלים?
אלי אלאלוף: זה מאפשר הורדת יוקר המוצר?
<עידו סופר: מדובר בהסדרה, אבל יש מסמך שיועבר בקרוב לוועדה, והוא מסביר בדיוק את ההשפעה הצפויה לצרכן בהוזלת יוקר המחיה.
<עידו סופר: ככלל אפשר לומר שמדובר בהוזלה צפויה של מאות שקלים.
יעל גרמן: הסעיף הזה ספציפית האם הוא מחמיר את הנהלים הקיימים היום?
אלי אלאלוף: תקבלי את התשובה הזאת ממשרד הבריאות.
<אלי גורדון: הסעיף הזה וגם תת הסעיף הזה מסדיר את ההתנהגות שהיום היא בשלב שהיא רחוקה מלהיות מוסדרת.
<אלי גורדון: יש מוצרים שאנחנו לא יודעים בכלל שהם משווקים, ובאיזו דרך הם מגיעים מצד אחד; מצד שני יש מתווה שלם בהסכמי פריס שמגדירים שמזון באופן עקרוני יכול לעבור מאזור למדינת ישראל וממדינת ישראל לאזור ללא שום מגבלות, ובתנאי שמתקיימות כל דרישות החקיקה של מדינת ישראל, כפי שצוין על-ידי היועצת המשפטית של הוועדה.
<אלי גורדון: מעטפת המכס אחידה, ולכן גם הדרישות של מדינת ישראל חלות לכאורה גם על האזור.
<אלי גורדון: מכיוון שאנחנו רוצים קודם כול שמזון שיגיע מאזור יהיה מבוקר, בטוח לשימוש ושיהיה גורם אחראי בדרכי השיווק, כלומר שברגע שהוא משווק פה בארץ שתהיה כתובת אחידה ויחידה שיודעת ליישם את כל הנהלים שלנו, ובין היתר לבצע גם - - - במידת הצורך, יצרנו את ההסדרה הזאת.
יעל גרמן: עדיין לא קיבלתי תשובה, האם זה מחמיר או מקל.
<אלי גורדון: שוב, אמרתי, זה מסדיר - -
יעל גרמן: לא, אני לא שאלתי על הסדרה.
יעל גרמן: אנחנו בעד הסדרה.
יעל גרמן: אבל ליד ההסדרה מאוד מעניין אותי לדעת האם זה מחמיר את הדרישות או מקל אותן - -
מאיר כהן: זה לא מקל.
<אלי גורדון: נכון להיום, כמו שאמרתי, העברת מזון היא בגדר של הזליגה - -
יעל גרמן: אלי, מחמיר או מקל?
<אלי גורדון: - - אנחנו רוצים להסדיר מבחינתנו, גם אם זה מחמיר.
<אלי גורדון: אין לי תשובה - -
יעל גרמן: תגיד "מחמיר".
יעל גרמן: אנחנו נגיד שזה שווה, אבל אני רוצה לדעת אם זה מחמיר או מקל.
<אלי גורדון: אני לא יודע לומר לך אם זה מחמיר או לא מחמיר.
<אלי גורדון: אני יודע שזה מסדיר.
<אלי גורדון: אני יודע שיהיה משווק שיהיה אחראי לכך שהוא ישווק את המוצר.
יעל גרמן: מחמיר.
אלי אלאלוף: - - - פשוט לא היה לפני כן.
יעל גרמן: זה שווה.
יעל גרמן: בשביל הסדרה יכול להיות שיש דברים ששווים.
יעל גרמן: אני לא אומרת שלא.
יעל גרמן: אבל כל הזמן אני רוצה לדעת אם זה מחמיר או לא.
מאיר כהן: איך משרד הבריאות דאג לירקות בשנת השמיטה?
מאיר כהן: על-פי אלו כללים?
<אלי גורדון: במסגרת שנת שמיטה התגבור של פירות וירקות נעשה בכמה מישורים - -
מאיר כהן: אני שואל האם היום יש מכניזם ברור שאפשר לפקח?
<אלי גורדון: יש מכניזם ברור גם על פירות וירקות.
<אלי גורדון: משלוחים שמגיעים מהאזור נבדקים בפיקוח שמבוצע על-ידי האגף לפיצוח שהוא גוף שעובד בזרוע ביצועית של שני משרדים – של משרד החקלאות - -
מאיר כהן: הוא רק דוגם.
<אלי גורדון: הוא דוגם.
<אלי גורדון: אנחנו מקבלים את כל תוצאות הבדיקה.
<אלי גורדון: אם יש חריגות אותו חקלאי / מגדל ברמה של האזור נפסל להעברת תוצרת חקלאית טרייה אל תוך גבולות מדינת ישראל.
<אלי גורדון: זה הנוהל שעובד בשגרה לא רק בשנת שמיטה, אלא בכל התקופות שיש העברה.
אלי אלאלוף: כשאתם אומרים שאתם הולכים לשגר מומחה או אחראי מטעמכם, זה לא דבר שמטופל היום במנהל האזרחי?