GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: הסיפור של שימוש באלכוהול שפוגע בבריאות הציבור, במיוחד אצל הצעירים ובמיוחד אצל מי שהפרוטה אינה בקלות בכיסו, אני חושב שיש צורך להזהיר.
אלי אלאלוף: כדאי שתהיה אזהרה.
אלי אלאלוף: אני חושב שבכלל כל מי שמעז לייבא אלכוהול כזה מסוכן, דינו חמור מאוד.
אלי אלאלוף: אני לא יודע למה לא מתקדם המשפט של מי שנתפס ויושב בבית, אבל בהחלט אני חושב שכדאי שתחשבו במקום זה או אחר להכניס את ההערה הזאת.
<דובי פיינטוך: אולי תחת סעיף רגישים.
אלי אלאלוף: לא יודע.
אלי אלאלוף: אני לא רגיש.
אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר את זה לשיקול דעתם.
אלי אלאלוף: תתכנסו בהמשך ותשקלו את האפשרות הזאת.
<נעה בן שבת: אדוני, אנחנו עכשיו הגענו לסוף סימן ב'.
<נעה בן שבת: עלתה שאלה גדולה לאורך כל הסימן .
<נעה בן שבת: הייתה הסתייגות של המשווקים שביקשו למצוא להם פתרון לאותם מקרים בהם הם לא ידעו ולא יכלו לדעת ולא היה עליהם לדעת לגבי מזונות ושהם הסתמכו על מה שמסר להם היצרן.
<נעה בן שבת: לכן עכשיו אנחנו מחלקים איזשהו נוסח שלא אמור להיות בתוך הפרק הזה אלא אמור להיות הנוסח שיבוא בפרק אחר אבל הוא נותן את המסגרת שמבהירה מה הן החובות של המשווק שבעצם מגדירות – כמובן הן נוספות לחובות האחרות הנקובות שקבועות באותו פרק – ומגדרות באיזושהי צורה את ההתנהלות של המשווק.
אלי אלאלוף: אפשר לבקש שבזמן ההפסקה יעיינו בנוסח?
<נעה בן שבת: בזמן ההפסקה או שאפשר לדון בנושא הזה.
<נעה בן שבת: המשווקים כבר מכירים את הנוסח הזה.
<נעה בן שבת: זה נוסח שהועבר אליהם והתקיימו דיונים לגביו.
<זאב שמואל פרידמן: אפשר לקיים את הדיון לאחר ההפסקה כי גם אנחנו היינו רוצים לקיים איזשהו דיון קטן בינינו?
אלי אלאלוף: אנחנו נעשה את זה אחרי ההפסקה.
<נעה בן שבת: זה לא כלול בהצבעה.
<נעה בן שבת: הנוסח עצמו לא כלול בהצבעה.
אלי אלאלוף: נדון בו אחרי ההפסקה.
אלי אלאלוף: תעיינו בנוסח בהפסקה שאני מזכיר שהיא תהיה בשעה 11:00.
<נעה בן שבת: אנחנו ממשיכים לסימן ג'.
<נעה בן שבת: הסדרת ייצור מזון.
<נעה בן שבת: תת סימן א', חובות יצרן.
<נעה בן שבת: קראנו את הסעיפים.
אלי אלאלוף: עמוד 23.
<נעה בן שבת: לסעיף 45, לצערי כאן היה שיבוש בנוסח ולא מופיע לכם הנוסח המקורי שהיה כאן.
<נעה בן שבת: יש כאן שינוי קל מהנוסח המקורי ואני אקרא את הנוסח המוצע עכשיו.
<נעה בן שבת: מי שיש לו את הנוסח המקורי, יכול לעיין בו ואני אוכל לקרוא גם אותו.
<נעה בן שבת: הנוסח המוצע עכשיו הוא שינוי מהנוסח המקורי.
<נעה בן שבת: השתדלנו בכל מקום שעשינו שינוי להשאיר את הנוסח המקורי כדי שאפשר יהיה לראות מהו, אבל כאן יש טעות טכנית והנוסח המקורי נמחק.
<נעה בן שבת: "לא ייצר אדם מזון אלא אם כן מתקיימות דרישות לפי חקיקת המזון ומתקיימות הוראות פרק זה".
<נעה בן שבת: זאת אמירה כללית לגבי יצרן מזון.
<נעה בן שבת: זה היה לאור הבקשה לשנות כדי להבהיר האם מתקיימות אותן דרישות לגבי חומרי הגלם ולגבי היצרן ולגבי המזון.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו אומרים שצריכות להתקיים דרישות חקיקת המזון וזאת אמירה כללית לגבי הנושא של ייצור המזון בידי אדם.
<נעה בן שבת: סעיף 46,.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) דיבר על מה שלא ייחשב ייצור מזון כי הוא פעולת אריזה או הכנה לקראת מכירה לצרכן המתבצעת באתר המכירה לצרכן ולכן חלה עליה פעילות יצרנית, כפי שנדרש לגביה ולא רישיון ייצור.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו מורידים את הסעיף הקטן הזה מכאן ואנחנו מכניסים אותו לאחר מכן בסעיף שנוגע לייצור.
אלי אלאלוף: כרגע הוא לא כלול כאן.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג).
אלי אלאלוף: אנחנו בסעיף 47?
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים עכשיו לעבור לסעיף 50.
<נעה בן שבת: כאמור, אדוני, יש כאן עוד שינויים בנוסח בגדול עליהם דיברנו והקראנו אותם.
<נעה בן שבת: אני מציינת עכשיו את הדברים שהיו או לא ברורים בדיונים הקודמים או שנשארו פתוחים.
<נעה בן שבת: נקרא את הסעיף.
<נעה בן שבת: למען הסדר הטוב, אני אקרא את הסעיף.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף 46 – כאן אנחנו מתגברים, במקום לעשות את התיקון שם – ביצוע פעולת ייצור במזון שהיא פעולת הכנה או אריזה לקראת מכירה לצרכן מתבצעת על ידי המשווק באתר המכירה לצרכן (בסעיף זה – פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן), אינה טעונה רישיון ייצור ואולם לא יבצע אדם פעילות כאמור אלא אם כן ניתן לו אישור פעילות יצרנית ובהתאם לתנאיו.
<נעה בן שבת: על מתן אישור לפעילות יצרנית יחולו הוראות תת סימן ב' לסימן זה בשינויים המחויבים ובשינויים נוספים שהשר רשאי לקבוע.
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון יפרסם ברשומות הודעה על פעילות יצרנית באתר המכירה אשר ביצועה אינו דורש אישור לפעילות יצרנית ורשאי הוא לקבוע בהודעה תנאים ביחס לביצוע פעילות כאמור בלא אישור לפעילות יצרנית.
<נעה בן שבת: הודעה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: זה פטור גם מאותו אישור חלופי לרישיון ייצור.
סעיף אומר: זה סעיף 50.
אלי אלאלוף: אני לא רואה אצבעות.
<נעה בן שבת: לסעיף 52.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהצגנו את ההסדר.
<זאב שמואל פרידמן: הערה לסעיף 50.
<זאב שמואל פרידמן: לגבי סעיף קטן (א).
<זאב שמואל פרידמן: פעולת הכנה או אריזה לקראת מכירה לצרכן.
<זאב שמואל פרידמן: אמרנו שזאת פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן אבל מה הכוונה?
<זאב שמואל פרידמן: האם הכוונה היא שבן אדם מייצר חבילות שלמות, מפעל שלם לייצור חבילות של נקניקים פרוסים או ייצור?
<נעה בן שבת: לכן הוספנו את סעיף קטן (ג)(2) שאומר מה הן הפעילויות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם אתה זוכר, הייתה התלבטות האם הפשרה של רצועות מזון לצורך טחינה היא כן נחשבת פעילות ייצור או לא.
<זאב שמואל פרידמן: בסדר, אבל לגבי למשל פעולות הפריסה האלה או האריזה של המזון בכמויות מסחריות שמיועדות לשבוע ימים.
<זמר בלונדהיים: זה לא נעשה באתר.
<זאב שמואל פרידמן: בוודאי שזה נעשה באתר, אלא איפה זה נעשה?
<זאב שמואל פרידמן: עומד בן אדם ופורס את זה חצי שעה לפני שמגיעים האנשים.
<זמר בלונדהיים: לא הסיטונאי בכמויות אדירות.
<זאב שמואל פרידמן: אתה ראית כמה עושים בסופרים גדולים?
<זאב שמואל פרידמן: בחצי חינם למשל, אני אומר לך מה ראיתי במו עיני ביום שישי.
אלי אלאלוף: בלי פרסומת.
<זאב שמואל פרידמן: סליחה.
<זאב שמואל פרידמן: אני מתנצל.
יעקב מרגי: קודם כל, זאת הטעיה בפרסום חצי חינם.
<זאב שמואל פרידמן: זאת פעילות יצרנית בהיקפים עצומים.
אלי אלאלוף: הבנו את ההערה.
<אלי גורדון: מכיוון שברמה של נקודת שיווק יכולים להתקיים מספר מצבים בהם חלק מהפעילויות הן לעיני הלקוח ושם אין אנחנו חושבים שיש מקום להטלת חובת קבלת רישיון יצרן, ובחלק מהמקרים בהם, כפי שתואר על ידי זאב, יש אריזה – אז יש אישור ויש רישיון.
אלי אלאלוף: דנו בזה.
אלי אלאלוף: תבדקו את זה אחר כך.
אלי אלאלוף: אם זה טכני, תבדקו את זה.
<עופר ברמן: אני מבקש שוב להזכיר את ההתייחסות שלי לנושא הזה ישיבות קודמות.
<עופר ברמן: אני חושב שלא נקלט המסר להוריד את המילה יצרנות מתוך הפעילות של מרכול או סופרמרקט.
<עופר ברמן: אז לא יהיו שאלות.
<עופר ברמן: יש הנחיות למרכולים.
אלי אלאלוף: אני רוצה לבדוק את הזיכרון שלי.
אלי אלאלוף: אני רואה את התגובות של החברים.
אלי אלאלוף: במפעל שלכם, במרכול שלכם, אתם אפילו מספקים ארוחות מוכנות בכמויות אדירות.
<עופר ברמן: כן.
<עופר ברמן: אמרתי.
<עופר ברמן: כבוד היושב ראש, יש כמה קטיגוריות של הגדרות.
<עופר ברמן: אם אנחנו מגדירים יצרנות, אנחנו צריכים לייחס את זה למפעלים ואמרתי את זה גם אז.
<עופר ברמן: מפעל שמייצר מזון ואורז אותו ומשווק אותו, מסמן.
אלי אלאלוף: לא הסכמנו.
<עופר ברמן: אני חוזר עוד פעם.
<עופר ברמן: לכן אנחנו מסתבכים כשאומרים את המילה יצרנות.
אלי אלאלוף: אנחנו מוכנים להסתבך.
<עופר ברמן: תן לי בבקשה להשלים.
<עופר ברמן: במרכול יש פעילויות.
<עופר ברמן: כל הפעילויות של המרכול מעוגנות בהנחיות למרכולים ולכן הם גם כפופים לחוקים ולהנחיות מאוד ברורים.
<עופר ברמן: לכן לא צריך לשרבב את המילה יצרנות לתוך הפעילות של המרכול ואז יימנעו גם כל השאלות האלה שנשאלות כאן כל הזמן.
<עופר ברמן: במרכול יש הנחיות וההנחיות האלה נמצאות כבר עשר שנים כהנחיות ויחוקקו אותן, ואז יהיה ברור מה מותר ומה אסור במרכול.
<עופר ברמן: זאת קטגוריה שהיא לא קיימת ביצרנות.
אלי אלאלוף: עופר, אני מאוד מכבד את ההערות שהיו לך אז וגם היום אבל אני מבקש תשובה פשוטה.
<אלי גורדון: אנחנו הקשבנו והפנמנו ובכל זאת הגענו למסקנה שאנחנו רוצים להיצמד למתווה שמוצע.
אלי אלאלוף: התייחסנו בכבוד להערות שלך כולל היום אבל אנחנו נשארים בעמדה שלנו.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 51.
<נעה בן שבת: יש כאן תיקונים קלים.
<נעה בן שבת: בסעיף 51(ב) אנחנו מדברים על הנושא של בית האוכל.
<נעה בן שבת: כאן ההגדרה קצת שונתה.
<נעה בן שבת: "בית אוכל – עסק שבו מכינים ומגישים מזון המיועד כרגיל לאכילה במקום העסק ובסמוך למועד הכנתו ובכלל זה בית קפה, מסעדה, מזנון ועסק של מזון מהיר".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם יש לי מסעדת פלאפל שאין שם מקום ישיבה ותמיד אוכלים בחוץ, זה כן בפנים או לא?
<אלי גורדון: בטח.
<נעה בן שבת: הוא כן בית אוכל כי האוכל מיועד לאכילה.
<אלי גורדון: זה חלק מהדרישות.
<נעה בן שבת: כאן אנחנו אומרים אכילה במקום העסק?
איציק שמולי: יש לי שאלה לגבי זה.
איציק שמולי: מה לגבי הדוגמה שהיושב ראש נתן עם האולמות?
<נעה בן שבת: זה הסעיף הבא.
<נעה בן שבת: נעבור לסעיף 52.
<נעה בן שבת: סעיף 52, אנחנו קראנו את אותה אופציה שאדוני הציע.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים: "על אף הוראת סעיף 46, הכנת מזון במטבח מוסדי אינה טעונה קבלת רישיון ייצור למעט במטבח מוסדי אשר שלושים אחוזים לפחות בממוצע שבועי מן המזון שמכינים בו נועד לאספקתו לגופים אחרים שאינם צרכני הקצה – את זה ביקשו להכניס במקום הסועדים.
<נעה בן שבת: אולי בנוסח יהיה משהו אחר – לשם צריכה מחוץ למוסד או לעסק או במטבח מוסדי שיספק לגופים אחרים כאמור אלף מנות לפחות בממוצע ביום עבודה".
<נעה בן שבת: אלף מנות, זה ליום עבודה, שלושים אחוזים, זה מחושב בממוצע שבועי.
<נעה בן שבת: נשאר לנו כמובן סעיף קטן (א)(1), נשארה אותה סיפא שהייתה קודם לפיה:" "על אף האמור בסעיף קטן (א), ראה השר כי הדבר דרוש לשם שמירת בריאות הציבור, רשאי הוא לקבוע, באישור הוועדה, כי מטבח מוסדי יהיה טעון רישיון מטבח מוסדי בהתאם לתנאים שיקבע לעניין זה.
<נעה בן שבת: ולעניין מטבח מוסדי במלון, בהתייעצות עם שר התיירות.
<נעה בן שבת: קביעה כאמור יכול שתהא לפי סוג המטבח המוסדי, סוגי המזון שמכינים בו, היקף פעילותו ומערכות בקרה ואיכות שהוא מפעיל".
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) יש לנו את אותה הגדרה של מטבח מוסדי, כאר את בית הספר הפכנו למוסד חינוך.
איציק שמולי: אני יכול לקבל למה שקראנו הסבר בעברית?
אלי אלאלוף: לא הבנת?
איציק שמולי: אני לא אומר סתם.
אלי אלאלוף: ממי אתה רוצה לקבל הסבר?
איציק שמולי: מנעה, מהממשלה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מטבח מוסדי שהוא בית אוכל.
<נעה בן שבת: בראש ובראשונה מהותו בית אוכל אבל הוא נמצא בתוך מוסד או בית עסק והוא בעצם מיועד לאכילה של האנשים שנמצאים או עובדים שם או מועסקים שם, באותו מוסד או עסק.
<נעה בן שבת: יש את הדוגמאות של גן אירועים, אולם אירועים, בגלל היקף המנות הרב שלהם שבאמת הרבה מאוד אנשים יושבים בעת ובעונה אחת ואוכלים.
<נעה בן שבת: יכול להיות מלון, יכול להיות מוסד רפואי, מוסד חינוכי או בית אבות ויכולות להיות כמובן מסעדות אחרות מאותו סוג.
<נעה בן שבת: זהו מטבח מוסדי.
<נעה בן שבת: לבית אוכל ניתן פטור לחלוטין מרישיון ייצור.
<נעה בן שבת: למטבח מוסדי אנחנו אומרים שנותנים לו פטור אבל יכול להיות שיהיו תקנות שיחייבו אותו במטבח מוסדי.
<נעה בן שבת: סליחה, אני אמרתי שניתן פטור תמיד אבל לא ניתן פטור תמיד וגם בבית אוכל אומרים שהחריג יהיה במקרה ששלושים אחוזים לפחות מהמזון שלו מוצאים החוצה, לא בצורה של טק אווי רגיל אלא בצורה של ממש קייטרינג.
<אלי גורדון: לא לבן אדם אלא לגוף אחר שהוא זה שימכור אחר כך את המזון.
איציק שמולי: ובמטבח המוסדי יש סעיף כזה?
<אמיר רשף: גם שלושים אחוזים וגם מעל אלף מנות ביום.
<אמיר רשף: מי שמייצר החוצה או מוכר החוצה אלף מנות ביום, יצטרך רישיון ייצור ככל שהוא אחד מאלה שנמנים במטבח מוסדי.
איציק שמולי: אם אני מבין נכון, זה או שלושים אחוזים או אלף מנות ביום, הנמוך מבין השניים?
<נעה בן שבת: כל אחת מהאפשרויות האלה יוציא אותו מגדר הפטור הזה של מטבח מוסדי.
<נעה בן שבת: כמובן, הפטור הזה, אם אפשר לקבוע במקומו בתקנות חובת רישוי מטבח מוסדי והוראות לעניין הזה.
אלי אלאלוף: איציק, אני רוצה לציין שזה בא בעקבות הניסיון האישי שלנו בנושא מפעל ההזנה לבתי הספר.
אלי אלאלוף: בשלב מסוים, כדי לקדם את העסקים בפריפריה, אפשרנו גם לאולמות שמחה לספק מזון אבל בתנאים מסוימים כדי שזה יהיה בסטנדרט.
<נתן ויטנברג: כל אולמות השמחה האלה היו עם רישיון יצרן.
אלי אלאלוף: אלה שעושים את זה.
אלי אלאלוף: זה בעקבות מפעל הזנת התלמידים.
אלי אלאלוף: הצענו מה שאתה אומר, אבל כאן שיקפנו את זה, בדיוק את המצב שאתה רוצה לראות.
<נתן ויטנברג: יש לי הערה לנושא של הגדרה של אלף מנות.
<נתן ויטנברג: זאת הגדרה בלתי אפשרית.
<נתן ויטנברג: כי מנה זה דבר ששונה באולם אירועים, במלון ובקייטרינג.
<נתן ויטנברג: זה לא משהו שהוא בר הגדרה.
אלי אלאלוף: מה אתה מציע?
<נתן ויטנברג: מה זאת ארוחה?
<נתן ויטנברג: באולם אירועים היא איקס, כשאתה במלון בערב היא וואי וכשאתה סתם בבית הארחה היא משהו אחר.
<אלי גורדון: זה יישאר עם שלושים אחוזים בלבד?
<נתן ויטנברג: כן.
אלי אלאלוף: אני לא מסכים.
אלי אלאלוף: אני אסביר.
<זאב פריקובסקי: אני חושב שנתי צודק.
<זאב פריקובסקי: אני אמנם לא עוסק בתחום אבל אני חושב שזה עלול להיות נתון לפירושים של מפקחים בשטח.
<זאב פריקובסקי: ארוחה מורכבת ממנות.
<זאב פריקובסקי: לכן, אלף מנות יכולות להתבטא בקלות ב-250 ארוחות.
<זאב פריקובסקי: מנה היא חלק מארוחה.
אלי אלאלוף: איך אתה למשל מגדיר שלושים מנות של פלאפל?
<זאב פריקובסקי: זה בסדר.
<זאב פריקובסקי: פלאפל הוא מנה.
<זאב פריקובסקי: הפלאפל הוא מנה.
אלי אלאלוף: ארוחה עם שלוש מנות.
<זאב פריקובסקי: בדיוק.
<זאב פריקובסקי: ארוחה עם שלוש מנות, כשיש מאה ארוחות, זה לא 300.
אלי אלאלוף: בבקשה תתרגמו את זה.
אלי אלאלוף: הכוונה היא לזה.
אלי אלאלוף: ארוחות.
<זאב פריקובסקי: ארוחות.
אלי אלאלוף: נציג משרד הכלכלה.
<יובל אביעד: אדוני, אני רוצה להתייחס להחלפה של בית הספר במוסד חינוכי.
<יובל אביעד: ההחלפה עצמה מקובלת עלינו ואנחנו גם הצענו אותה בעצמנו.
<יובל אביעד: יחד עם זאת, זה מכניס המון מסגרות שפועלות בתנאים ייחודיים כמו למשל מעונות יום, משפחתונים שפועלים בבתי מגורים.
<יובל אביעד: בהיבט הזה אנחנו מבקשים שלפחות התקנת התקנות תיעשה בהתייעצות עם שר החינוך או שר הכלכלה לפי העניין כדי שנוכל לסנכרן בינינו את הפעילות של המטבח המוסדי.
<יובל אביעד: זה מקובל על חבריי בממשלה.
אלי אלאלוף: עד שמעונות היום יעברו למשרד החינוך.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, אם יורשה לי הבהרה.
<אלי גורדון: נאמר גם בדיונים הקודמים שנכון להיום כל עסק שהמטרה שלו היא להסעיד אנשים מחוץ למקום והוא משנע את אותו המזון המבושל, הוא מחויב ברישיון יצרן תחת הגדרה של קייטרינג ממנה/ארוחה ראשונה.
<אלי גורדון: אני מבקש שזה יהיה ברור.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור לסעיף 53(3) בעמוד 26.
<נעה בן שבת: בסעיף הזה יש סמכות לתקנות פטור מחובות יצרן.
<נעה בן שבת: יש כאן התייחסות לנושא הייצוא ואני מבינה שדובר על איזשהו מודל לבי היצוא בכלל ויכול להיות שכל סעיפי היצוא ירוכזו במקום אחד, אבל כרגע זה מופיע כאן.
<נעה בן שבת: פטור מחובות שלפי סימן זה או פטור לסוגים מסוימים של פעילות ייצור או של מזון מסוימים שמיועדים לשם יצוא בלבד או הייצור או המזון מיועד לשם יצוא בלבד בכפוף לתנאים שיקבע השר לרבות תנאים לעניין יצור למטרת יצוא בלבד.
<נעה בן שבת: תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהתייעצות עם שר הכלכלה.
אלי אלאלוף: יש כאן הערות?
<רוית ארבל הוסמן: הסעיף הזה, ההסדר שכרגע בדיונים, לא אמורים להצביע עליו, אם אני מבינה נכון, הוא אמור לייתר את הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: הנושא של היצוא עדיין לא סגור, אני כרגע מקריאה אותו כדי שהוא יהיה כאן, אני מבקשת שאם יהיה הסדר אחר, כרגע אנחנו בשני סימנים ראשונים.
<נעה בן שבת: אם בהמשך הדרך, בהמשך קריאת החוק יהיה איזשהו תיקון שיחייב איזשהו תיקון בסימנים האלה, כמובן אפשר יהיה להעלות ולומר על אף האמור כאן.
אלי אלאלוף: אני סומך עליך.
<נעה בן שבת: לסעיף 54(ד).
<נעה בן שבת: יש כאן תיקון לגבי המועדים ואני רוצה להקריא אותו למען הסדר הטוב.
<נעה בן שבת: החלטה בבקשה למתן רישיון ייצור תינתן בתוך תשעים ימים מהמועד שבו הוגשה הבקשה המלאה ללשכת הבריאות המחוזית ובכלל זה כלל המסמכים שנדרש לצרף לבקשה.
<נעה בן שבת: לעניין זה יראו בהגשת בקשה לאחר החלטה על דחיית בקשה למתן רישיון ובה מסמכים המעידים על השלמת דרישות שניתנו בהחלטה כאמור, כהגשת בקשה חדשה והחלטה בבקשה כאמור תינתן בתוך 45 ימים ממועד הגשתה – זה הקיצור שאדוני ביקש – למעט בנסיבות חריגות בהן סבר נותן הרישיון כי מהות הדרישות שנדרש להשלימן אינה מאפשרת השלמת הבדיקה בתוך תקופה כאמור.
<נתן ויטנברג: הנושא של תשעים ימים מייצר הרבה עסקים שיפעלו כאן בניגוד לחוק.
אלי אלאלוף: אבל קיצרנו ל-45 ימים.
<נתן ויטנברג: לא.
<נתן ויטנברג: החלטת הבקשה למתן רישיון ייצור.
<נעה בן שבת: היו 120 ימים וזה קוצר לתשעים ימים.
<נתן ויטנברג: חוק רישוי עסקים קובע שלושים ימים וגם בזה קשה לרשויות לעמוד.
<נתן ויטנברג: מצב של תשעים ימים גורם להרבה עסקים כשל בהתחלה כי אתה חייב לשכור מקום, להגיש את הבקשה ואז תשעים ימים יש מצב שאתה נשאר עם עסק לא מתפקד.
<נתן ויטנברג: זאת התניה מאוד מאוד קשה כלכלית לעסקים.
אלי אלאלוף: זה עד תשעים ימים.
אלי אלאלוף: מה אומר משרד הבריאות?
אלי אלאלוף: יכול לקצר?
<נעה בן שבת: אנחנו כבר דנו בנושא הזה.
<נעה בן שבת: זה לא הדיון הראשון.
<נתן ויטנברג: זה סותר את חוק רישוי עסקים, שם יש שלושים ימים.
<נעה בן שבת: אבל חוק רישוי עסקים דורש, אם אני מבינה נכון, עוד גורמים שצריכים לתת את רישוי העסק.
<נעה בן שבת: הנושא של משרד הבריאות הוא רק אחד מהנושאים שנבדקים במסגרת רישוי עסקים.
אלי אלאלוף: היה על זה דיון מאוד מעמיק וקיצרנו את התקופה.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה להיענות אבל אני יודע שזה בלתי אפשרי.
<נמרוד הגלילי: איגוד לשכות המסחר.
<נמרוד הגלילי: צריך לזכור שהרבה פעמים גופים שונים מתנים את האישור שלהם בגופים אחרים.
<נמרוד הגלילי: אז, אם כל פעם כיבוי אש מחכה - - -
אלי אלאלוף: ברשותך, היה דיון ואמרנו פעם שמישהו צריך לעשות סדר בכל נושא הרישיונות והאישורים אבל לא עכשיו.
<נעה בן שבת: רק לשאול בעניין הזה.
<נעה בן שבת: אישור רישיון יצרן שאתם תתנו, הוא גם מעיד על עמידה בתנאי סעיף 10 לחוק רישוי עסקים.
<נעה בן שבת: הוא גם הפרק שלכם בתוך חוק רישוי עסקים.
<אלי גורדון: אנחנו חלק בלתי נפרד.
<אלי גורדון: רישיון יצרן שלנו או אישור על כוונה להנפיק רישיון מהווה גם היום אישור לרשות מקומית.
<אלי גורדון: כך זה עובד גם היום ואין לנו כוונה לשנות.
אלי אלאלוף: היו דיונים באותה נקודה ובאמת בגישה כמו שלכם, בבקשה, אל תחייבו אותנו בדיון חוזר.
<נעה בן שבת: סעיף (ג).
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון יפרסם – אני מדברת על סעיף 55 בו נוסף סעיף קטן (ג) – באתר האינטרנט רשימה של בעלי רישיון ייצור תקף בהתאם לסוג פעילות הייצור וסוג המזון לגביהם ניתן הרישיון.
<נעה בן שבת: לסעיף 56.
<זמר בלונדהיים: סעיף של חברת הכנסת גרמן.
<נעה בן שבת: יש כאן כמה תיקוני נוסח.
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שהם מאוד משמעותיים, אבל יש את אותו תנאי של סעיף קטן (ה) האומר ש"לא ייקבע תנאי שונה לשני אתרי ייצור המייצרים אותו מזון ללא שוני מהותי ביניהם".
<נעה בן שבת: אלה כמובן שני אתרי ייצור של יצרן אחד, צריך להוסיף.
<נעה בן שבת: , המייצרים אותו מזון.
<זמר בלונדהיים: לא, לא רק של אותו יצרן.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה מכוח עיקרון השוויון.
<נעה בן שבת: זה משהו יותר כללי.
<זמר בלונדהיים: בזמנו הועלה הקושי שבאתרים שונים קובעים תנאים שונים ואמרתי שעיקרון השוויון כעיקרון נותן לזה מענה ואין צורך.
<זמר בלונדהיים: היה חשוב לחברי הכנסת לתת לזה ביטוי - חברת הכנסת גרמן לא כאן – פוזיטיבי ונתנו.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים שלו שני עסקים דומים במהותם, כמו שכתבנו כאן, היו פונים ואומרים שלא יתכן שקובעים תנאים שונים, הם היו כנראה זוכים בבית המשפט וכנראה זה לא היה מגיע לבית המשפט כי היינו מתקפלים מראש.
אנחנו אומרים: כאן הייתה כמובן ההסתייגות של חברת הכנסת יעל גרמן.
אנחנו אומרים: לסעיף 58(א), לעניין שמירת מסמכים בידי יצרן.
אנחנו אומרים: יש כאן מענה לאיזשהו דיון שהיה בנושא העקיבות.
סעיף קטן: זאת הייתה בקשה של איגוד לשכות המסחר כדי להגיד שמדברים על השלב שעוד לפני שהם הופכים להיות משווק, שהם עדיין בכובע שלהם כיצרנים.
סעיף קטן: "תקנות כאמור יכול שיקבעו דרישות שונות לגבי סוגי מזון מסוימים בהתחשב בין השאר בתנאי ייצורם, הובלתם ואחסונם".
סעיף קטן: כמובן שיש חובת עקיבות על היצרן בשווקו את המזון אבל הטענה הייתה שכאן יש עקיבות יותר מוגברת והיא מתייחסת לכל יצרן ויצרן, והחובות של המשווק , חובות העקיבות שחלות על המשווק ויחולו גם על יצרן כמשווק, כאשר הוא פועל כמשווק, הן אחרות ולכן הם ביקשו את החידוד הזה.
<רוית ארבל הוסמן: אפשר לחזור אחורה?
<רוית ארבל הוסמן: בסעיף 56(ה) שהוסף לפי בקשתנו, ואנחנו מאוד שמחים על כך, אני חושבת שכרגע הוא מנוסח - לעניין אתרי ייצור שונים, תנאים דומים, והאם אין הבדל מהותי – ואומר שלא ייקבע תנאי שונה לשני אתרי ייצור המייצרים אותו מזון, ממש אותו מזון.
<רוית ארבל הוסמן: לדעתי צריך להיות כאן אותו סוג מזון כי גם ההמשך הולך בכיוון שאני מציעה, ללא שוני מהותי ביניהם בשים לב לסוג המזון המיוצר בהם.
אלי אלאלוף: אמת.
<נעה בן שבת: אין שוני מהותי ביניהם בשים לב לסוג המזון.
אלי אלאלוף: נבקש את משרד המשפטים להתייחס להערה.
<נעה בן שבת: אנחנו בעצם מדברים על שני אתרי ייצור המייצרים אותו מזון, אבל אחרי כן אנחנו אומרים ללא שוני מהותי ביניהם.
<נעה בן שבת: היא רוצה להוריד את המילים "המייצרים אותו מזון".
<נעה בן שבת: שני אתרי ייצור שאין שוני מהותי ביניהם בשים לב לסוג המזון, לגודלם, לתהליכי הייצור והיקפם.
<רוית ארבל הוסמן: תודה רבה.
אלי אלאלוף: חסכנו מילה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהדבר הזה מתחייב.
<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 62.
<נעה בן שבת: יש כאן רק תיקון קטן.
<נעה בן שבת: "חשב נותן המזון כי המזון לגביו ניתן רישיון הייצור אינו עומד בדרישה או בהוראות שנקבעו לפי פרק זה, רשאי להתלות או להגביל את הרישיון עד לבירור החשד האמור אם הדבר דרוש עקב חשש לפגיעה בבריאות הציבור בבטיחות המזון".
<נעה בן שבת: הוספנו את המילה "לפגיעה".
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) יש שינויי נוסח שרק נועדו להבהיר.
<נעה בן שבת: אלה שינויי נוסח ולא שינויי מהות ולכן אני לא אתעכב עליהם.
<נעה בן שבת: לסעיף 63.
<נעה בן שבת: הזזנו אותו.
<נעה בן שבת: הוא היה קודם סעיף 64 ואני רואה שגם הנוסח הודפס לא כל כך טוב.
<נעה בן שבת: "לא יקבל נותן רישיון החלטה לפי סעיפים 60, 61 או 62 אלא לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו".
<נעה בן שבת: אנחנו עכשיו בסעיף 65.
<נעה בן שבת: בסעיף 65 יש חובת מסירת הודעה.
<נעה בן שבת: מה שכתוב היום, זאת הודעה על החלטת נותן הרישיון לפי סעיפים 60, 61 או 62 או 63.
<נעה בן שבת: "תימסר בכתב לבעל הרישיון הנוגע בדבר בהודעה מנומקת".
<נעה בן שבת: זאת חובת הנמקה והנמקה בכתב.
להוסיף אותו: מה המטרה של הפרסום הזה?
<זמר בלונדהיים: זה לבקשת היושב ראש.
<זמר בלונדהיים: נדמה לי שאחד מארגוני הצרכנות, אני לא זוכר איזה, אמר שיש אינטרס ציבורי שידעו על החלטות כאלה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו מגבילים את זה להחלטות על ביטול מכיוון שהן ההחלטה הסופית.
<זמר בלונדהיים: החלטה על התליה היא זמנית, היא לבירור.
אלי אלאלוף: זה היה רעיון של הגנת הצרכן.
<נעה בן שבת: אבל זה לא יהיה חייב להיות שיטתי.
<נעה בן שבת: זאת רשות.
<זמר בלונדהיים: זה רשות במובן הזה שנדמה לי שזאת תהיה רשות שהוא יהיה חייב אלא בנסיבות מיוחדות במובן הזה שזה מגלם אינטרס ציבורי, אבל שוב, אנחנו לא רצינו לכבול באופן מוחלט.
איציק שמולי: מה הבעיה לפרסם את זה?
<אלי גורדון: אין בעיה לפרסם את זה וזאת הכוונה שנפרסם אותם אלא שצריך ליצור איזשהו הסדר לעניין הזה.
<אלי גורדון: לכן נאמר שרשאי מנהל שירות המזון לפרסם.
<אלי גורדון: כאשר יהיה מתווה, אז נתחיל לפרסם.
<אלי גורדון: גם היום אנחנו מפרסמים.
<אלי גורדון: שלא תהיינה אי הבנות, חלק, כגון ריקולינג, ביטולים של רישיון יצרן והשמדות מוצרי מזון מן החי, גם היום מפורסמים באתר האינטרנט של משרד הבריאות.
<אלי גורדון: כך אנחנו גם מתכוונים להמשיך.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בתיקונים ונגיע להצבעה.
<נעה בן שבת: הגענו לתת סימן ג', אישור ייצור נאות.
<נעה בן שבת: אני אצטרך לעבור על כמה תיקונים בסעיפים כי הנוסח שפורסם אתמול, היו בו עוד כמה שינויים קטנים, מינוריים כמובן ויותר ניסוחיים, אבל בכל זאת אני רוצה שהם יהיו בפניכם.
<נעה בן שבת: בסעיף 67, מבחינה נוסחית, ויתרנו על סעיף קטן (א).
<נעה בן שבת: במהות זה לא אמור לשנות.
<נעה בן שבת: זה היה סעיף כללי והוא יימחק.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג), גם אותו קראנו בדיון, לגבי התקנות.
<נעה בן שבת: לסעיף 68.
<נעה בן שבת: היה נושא של התקנים הבינלאומיים.
<נעה בן שבת: היה נושא של הגדרה.
<נעה בן שבת: התאחדות התעשיינים העלתה את הנושא של התקנים הבינלאומיים לעניין תנאי ייצור נאותים ואני אקרא את הנוסח שנועד להתגבר על הבעיה הזאת.
<נעה בן שבת: סעיף 68(א).
<נעה בן שבת: "לא ייתן מנהל שירות המזון אישור ייצור נאות אלא לאחר שהמבקש הגיש את הבקשה בהתאם להוראות שקבע השר לפי סעיף 67(ג) ויצרף לבקשתו אישור מאחד הגופים המנויים להלן המעיד כי ייצור המזון במפעל שלו נעשה בהתאם לתקנים בינלאומיים מקובלים שמנהל שירות המזון פרסם באתר האינטרנט כי ניתן לתת על בסיסם אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אתם אמרתם שהארגון לא נותן לי אישור על תנאי ייצור נאותים אלא הוא רק נותן לי אישור שאני עומד בתקנים.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שאלה יהיו אותם תקנים שמנהל שירות המזון פרסם באתר האינטרנט שהם אלה שמעידים על תנאי ייצור נאותים.
<נעה בן שבת: "לאחר שנוכח כי מתקיימים התנאים הנוספים".
<נעה בן שבת: יש כאן את התנאים הנוספים שנקבעו לסעיף 67, ככל שנקבעו, וכאן יש את שני האישורים שמהווים תנאי, שאחד מהם מהווה תנאי לאישור ייצור נאות.
<נעה בן שבת: לסעיף 69.
<נעה בן שבת: דובר על זה בדיון אבל אני רוצה להבהיר.
<נעה בן שבת: "תוקפו של ייצור נאות יהיה לשנתיים אולם בעת חידוש האישור, רשאי מנהל שירות המזון לחדשו לתקופה שבין שלוש לבין חמש שנים, הכול בשים לב בין השאר לסוג המזון המיוצר, סוג פעילות הייצור, היקף הייצור, התקופה שבה האישור נמצא בידי בעל האישור והקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו".
<זמר בלונדהיים: נענינו לבקשה שעלתה כאן - לדעתי גם היושב ראש העלה אותה – להשוות את זה לאורך תקופת רישיון היצרן.
<זמר בלונדהיים: זה מה שעשינו.
<נעה בן שבת: לסעיף 70.
<נעה בן שבת: שוב, מתוך אותה מגמה שעלתה בדיון להתאים בכל הניתן בין ההוראות שנוגעות לאישור ייצור נאות לבין ההוראות לגבי רישיון יצרן, עלתה כאן הערה ממשרד הבריאות, אנחנו מדברים על כך שמנהל שירות המזון רשאי לבטל אישור ייצור נאות ולהתלותו או לסרב לחדשו.
<נעה בן שבת: אין כאן עניין של הגבלה אבל יש כאן עניין של אפשרות של התליה וכמובן עניין של סירוב חידוש, שזה עניין נוסחי.
<נעה בן שבת: מבחינת העילות להתליה או לסירוב לחדש ולביטול, אחת מהן היא עילה שכבר הופיעה גם בנוסח שהקראנו אבל לא הייתה בנוסח הכתוב ואנחנו מנסים לאחד בין הנוסחים.
<נעה בן שבת: "המבקש בעל האישור או נושא משרה בתאגיד שהוא המבקש או בעל אישור הפר תנאי מתנאי האישור או הוראה מהוראות לפי חקיקת המזון או שחדל לקיים תנאי או הוראה כאמור".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הייתה הפרה.
<נעה בן שבת: אם עכשיו הייתי בוחן, לא היו מתקיימות אלא ממש הייתה הפרה של אחת ההוראות.
<נעה בן שבת: בסעיף (5), יש תנאי שגם הוא נלקח כמו שקיים ברישיון ייצור.
<נעה בן שבת: "בעל האישור או האחראי מטעמו על הייצור גילה חוסר מיומנות, כישורים לקויים או ידע מקצועי חסר בחקיקת המזון באופן העלול להביא לסכנה לבריאות הציבור אולם מנהל שירות המזון לא יורה על ביטול או על סירוב לחדש או להתליה לפי פסקה זו, אלא אם כן שוכנע כי לא ניתן לקבוע לגביו תנאים שקיומם יביא לתיקון הליקוי ובכלל זה דרישה כי בעל האישור או אחד לפחות מעובדיו הבכירים יעבור קורס הכשרה מתאימה להבטחת איכות ובטיחות המזון כפי שיקבע השר".
<נעה בן שבת: אני עוברת לסעיף קטן (ב).