GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רז הילמן: זה עלה קודם לגבי סתירות, סתירות בהוראות סימון וסתירות בהוראות רגולציה אחרות.
<רז הילמן: העומס שקיים על הצוות כאן הוא ברור.
<רז הילמן: מי כמונו מכיר אותו ולכן יכול להיות שהדרך הנכונה היא שאולי האוצר או גורם אחר יתקצב גורם חיצוני שיעשה בחינה, יראה ביחס לנושאים האלה מה קורה בעולם, יגיש הצעה למשרד הבריאות ומשרד הבריאות יחליט אם הוא מאמץ אותה במלואה או באופן חלקי.
<רז הילמן: לדעתי זאת תהיה הדרך האפקטיבית והמהירה ביותר לעשות סדר בדברים האלה.
אלי אלאלוף: אני לא הייתי רוצה לעשות את זה בבדיקת החוק הזה.
<רז הילמן: זה מחוץ לחוק.
<רז הילמן: אני חושב שזאת ההזדמנות לעשות את זה.
אלי אלאלוף: המלצות מסוג זה, בסוף הדיון.
<נעה בן שבת: אני מבינה שמשרד הבריאות יבחן את זה יחד עם היבואנים ונקבל תשובה.
אלי אלאלוף: יש לכם לפחות שלושה ימים.
<נעה בן שבת: זה לא יעלה לדיון מחר.
<נעה בן שבת: לסעיף 77, החזקת תעודת יבואן ועמידה בתנאיה.
<רז הילמן: גם לגבי 77 וגם לגבי 80, הייתי מבקש שיהיה הסדר שהוא דומה להסדר שנעשה ביחס לרישיון יצרן ובעצם אם יבואן הגיש את המסמכים עד מועד מסוים, יראו בזה כאילו הוא קיבל את האישור גם אם הוא עוד לא קיבל אותו באופן פוזיטיבי.
<נעה בן שבת: הוא רוצה בחידוש.
<רז הילמן: בחידוש.
<רז הילמן: רק בחידוש.
<רז הילמן: גם חידוש של אישור יבואן וגם חידוש של אישור מוקדם ליבוא מזון רגיש.
<נעה בן שבת: אלה שני דברים שונים.
<רז הילמן: נכון.
<זמר בלונדהיים: לגבי איזה סעיף ההערה?
<רז הילמן: אני אומר את זה גם לגבי סעיף 77 וגם לגבי סעיף 80.
<רז הילמן: זאת אותה הערה לגבי שני הסעיפים.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על מזון רגיש?
<נעה בן שבת: גם כשצריך את האישור המוקדם?
<רז הילמן: כן, אבל לא בפעם הראשונה אלא רק כאשר מחדשים אותו.
<רז הילמן: כאשר מחדשים את האישור המוקדם, ייתנו לוח זמנים לפיו הוא צריך להגיש עד נגיד שלושה חודשים לפני, ואם תוך איקס זמן לא קיבלת סירוב, כאילו נרשמת.
<אלי גורדון: לגבי אישור יבוא, מתנגדים.
<אלי גורדון: סעיף 80 הוא אישור יבוא.
אלי אלאלוף: עד היום הוא לא היה אישור כזה שעד שלא מחדשים אישור, האישור הקיים תקף?
<אלי גורדון: חובת היבואן להגיש בקשה בזמן ויש למשרד הבריאות, שירות המזון, פרקי זמן מוגדרים למתן תשובה בהתאם לבקשה.
אלי אלאלוף: ואם המשרד לא נותן תשובה בלוח הזמנים הזה שהוא קבע?
<אלי גורדון: בדרך כלל, בשמונים או אפילו בתשעים אחוזים מהמקרים, המשרד עומד בלוחות זמנים.
<אלי גורדון: נכון להיום אין הסדר על משהו שהמשרד מסיבה כזו או אחרת נכנס לעיכוב ויש אישור או משהו כזה.
אלי אלאלוף: אתה יכול לתבוע את התעשייה עד שהעשרה אחוזים האלה של משרד הבריאות, כאשר בעוד חמישים שנים עת יחליפו אותך, ייתקע ולא יוכל לפעול?
<אלי גורדון: אני חושב שהסדרים כאלה היו עוד לפני ויהיו אחרי.
אלי אלאלוף: למה לא לטפל גם באחוזים הקטנים שלא עונים להם?
<רז הילמן: זה גם יצמצם את מספר האחוזים האלה.
אלי אלאלוף: זה רק עניין של פיריות.
אלי אלאלוף: אתה לא מחדש אם לא יגיש בזמן.
אלי אלאלוף: ברגע שהוא מגיש בזמן ויש תקלה במערכת הממשלתית, ואנחנו מכירים את המערכות הממשלתיות, עם כל ההערכה והאהבה והשירות שעשינו שם, אנחנו יודעים שלפעמים לא עומדים בזה, מה רע שיהיה המשך?
אלי אלאלוף: למה לא לאפשר את זה?
אלי אלאלוף: אתה אומר שמדובר בעשרה אחוזים, בחמישה אחוזים, בשני אחוזים אבל המפעל הזה לא יוכל להמשיך והיבואן הזה שאמור לספק סחורה למפעל, לא יוכל לעשות זאת ואז המפעל לא יוכל לייצר והעובדים יהיו בחוץ.
אלי אלאלוף: לא אכפת לי לא לאכול שוקו.
<נעה בן שבת: אדוני, הסעיף לגבי תעודת יבואן הוא סעיף 145.
<נעה בן שבת: אולי אפשר לחשוב על זה.
<נעה בן שבת: אולי הם יכולים לחשוב על לוחות זמנים שהם יכולים לתת, עד שנגיע לסעיף האמור.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, האישור של מזון רגיש בכל זאת צריך בדיקה.
אלי אלאלוף: הוא לא מדבר על המזון הרגיש.
<אלי גורדון: הוא מדבר על מזון רגיש ולכן אמרתי שאני מתנגד.
<רז הילמן: אני מדבר על מזון רגיש שמיובא לישראל במשך ארבע שנים לפחות, בחידוש זה אחרי ארבע שנים, ואין איזושהי בעיה שמשרד הבריאות יודע שבגללה הוא לא רוצה לחדש אבל הוא פשוט לא הספיק לטפל מסיבות כאלה ואחרות.
<רז הילמן: יכול להיות שמדובר בעשרה אחוזים מהמקרים או בחמישה אחוזים אבל זה לא צריך לעכב.
<זמר בלונדהיים: אם ההצעה היא לחידוש אוטומטי לארבע שנים נוספות, בעיני זה לא יעלה על הדעת.
<רז הילמן: לא חידוש אוטומטי.
<זמר בלונדהיים: אם הבקשה היא כמו עושים ברישיון יצרן, שככל שבעצם הרשות היא הגורם המעכב - - -
<רז הילמן: זה בדיוק.
<זמר בלונדהיים: ובתקופת העיכוב זה ממשיך להיות בתוקף.
<זמר בלונדהיים: על זה אפשר לחשוב.
<רז הילמן: זה בדיוק העניין.
אלי אלאלוף: תמשיכו לחשוב.
אלי אלאלוף: אלי, אני עוד לא מקבל החלטות או המלצות.
אלי אלאלוף: תמשיכו לעשות את הבדיקה.
אלי אלאלוף: נמשיך הלאה, ברשותכם.
<נעה בן שבת: 78.
<נעה בן שבת: יבוא מזון שייצורו חייב באישור ייצור נאות לא ייבא אדם מזון שנקבע לפי סעיף 67 כי ייצורו טעון אישור ייצור נאות, אלא אם כן יש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים.
<נעה בן שבת: אישור על ייצור המזון המיובא כאמור בסעיף קטן (א), יכול שיינתן על ידי כל אחד מאלה: אחד הגופים המנויים בסעיף 68(א).
<נעה בן שבת: דיברנו על גוף שמוסמך על ידי אותו ה-IEF או על רשות ממשלתית בישראל.
<נעה בן שבת: רשות ממשלתית מחוץ לישראל המוסמכת לפי דין בארצה לתת אישור כאמור ליצרן, ואשר תוכר לעניין זה על ידי מנהל שירות המזון, לפי כללים שהורה עליהם בהתאם למקובל במדינות מפותחות, לרבות כללים לעניין התחומים שבהם רשות כאמור תוכר לצורך מתן אישור, ובשים לב למדינות מפותחות המאפשרות ייבוא לשטחן על בסיס אישור של רשות ממשלתית כאמור.
<נעה בן שבת: רשימת גופים שהוכרו לפי פסקה זו תפורסם באתר האינטרנט.
אלי אלאלוף: תמשיכי
<נעה בן שבת: 79.
<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיל לא ייבא אדם מזון רגיל, אלא אם כן – יש בידיו אישור קבלת הצהרה.
<נעה בן שבת: הוא מייבא את המזון בהתאם להוראות לעניין מזון רגיל שבסימן זה.
<נעה בן שבת: קודם מתחילים בכללים ואחרי כן מגיעים לפרטים שנוגעים לכל אחד מהנושאים.
<נעה בן שבת: 80.
<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיש לא ייבא אדם מזון רגיש אלא אם כן - יש בידיו אישור מוקדם לייבוא המזון הרגיש והוא מקיים את הדרישות שפורטו באישור המוקדם ליבוא.
<נעה בן שבת: הוא מייבא את המזון בהתאם להוראות לעניין מזון רגיש שבסימן זה.
<נעה בן שבת: אני מציעה להעביר לכאן הוראה שקבועה בסעיף 84 שם היא עומדת לעצמה ואני מציעה לחבר אותה לנושא של יבוא מזון רגיש.
<נעה בן שבת: השר רשאי לקבוע, בהתייעצות עם שר הכלכלה, חובות, הקלות, הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על יבואני מזון רגיש, והכול בהתאם לנדרש לצורך הבטחת בטיחות, תקינות ואיכות המזון לשם שמירה על בריאות הציבור.
<רז הילמן: כאן הכנסתם את סעיף 84?
<נעה בן שבת: 81.
<נעה בן שבת: יבוא מזון שנאסר או שהוגבל ליבוא, ביבוא אישי לא ייבא אדם מזון שמנהל שירות המזון אסר לייבאו ביבוא אישי לפי פקודת היבוא והיצוא או בניגוד למגבלות שנקבעו לגביו, ובכלל זה הגבלות לגבי הכמות שניתן לייבא ממנו ביבוא אישי, ככל שנקבעו.
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט רשימה של מזונות מסוימים או סוגי מזון האסורים ביבוא אישי.
יעל גרמן: למה שיהיה משהו שאי אפשר לייבא ביבוא אישי?
יעל גרמן: איזו סיבה יכולה להיות?
<אלי גורדון: מזון מן החי, מוצרי בשר, דגים מיושנים ומיובשים, מוצרים שהם נדרשים שתתקיים לגביהם טמפרטורה מבוקרת גם בשלב ההובלה.
<אלי גורדון: כבר היום, לפני חמש שנים ולפני עשר שנים, האיסורים האלה קיימים.
יעל גרמן: תדרוש את הטמפרטורה ותאפשר להם לייבא.
<אלי גורדון: ביבוא אישי?
אלי אלאלוף: מה זה יבוא אישי?
אלי אלאלוף: איזו כמות?
אלי אלאלוף: ביבוא אישי, אני מכיר את המושג, אתה מביא מכונית אחת.
אלי אלאלוף: מה אתה מייבא כאן?
<אלי גורדון: כבר היום קיימים הסדרים שמגדירים מהו היבוא האישי.
<אלי גורדון: מדובר על צרכן – בן אדם, פרט - שרוצה לייבא באמצעות דואר, שירצה לייבא לעצמו מזון כשהוא ביקר בחוץ לארץ או באמצעות אתר אינטרנט הזמין לעצמו מזון.
<אלי גורדון: כדי למנוע אחר כך סחר באותו מזון.
אלי אלאלוף: לא חשובה הכמות?
<אלי גורדון: חשובה וזה מה שמוגדר כבר היום.
<נעה בן שבת: אלה המגבלות.
<אלי גורדון: יש מגבלות שמתייחסות גם לסוגי מזון וגם לכמויות, כדי למנוע אחר כך סחר באותו מזון.
אלי אלאלוף: לגבי הכמות, אני מקווה שהיא מינימליסטית.
<זמר בלונדהיים: יש כמות שאינה אופיינית ליבוא אישי.
<זמר בלונדהיים: מישהו לא מייבא אלף מוצרי בשר כי ברור שהוא מייעד את זה למשהו אחר.
<אלי גורדון: אני רוצה להזכיר לכולנו תופעה של הזמנה באמצעות אינטרנט תוספי תזונה, כאשר בטיחותם בסימן שאלה ואז משרד הבריאות מפרסם מעת לעת אזהרה על שימוש בהם מכיוון שנמצאים באותם תוספים רכיבים תרופתיים כאלה או אחרים ואנחנו יוצאים באזהרה.
<אלי גורדון: יש תופעה כזאת, להזמין ואחר כך למכור.
יעל גרמן: הערה קטנה.
יעל גרמן: כשאנחנו מגיעים עכשיו לפרק של מזון רגיש, אני רוצה להזכיר שאנחנו מאוד מאוד מעוניינים להוזיל את כל המוצרים לחולי הצליאק.
יעל גרמן: כל המוצרים לחולי הצליאק נמצאים תחת ההגדרה של מזון רגיש.
יעל גרמן: אי לכך, באותו סעיף סל שמדבר על החמרה ובין השאר כתוב גם הקלה – נדמה לי שזה בסעיף 79 או 81 - מאוד הייתי מבקשת שאנחנו נמצא – זמר, אני מסתכלת עליך, כמובן גם על אלי או יותר נכון על שרון – את הנוסחה שתאפשר הקלות בכל הנושא של חולי הצליאק.
יעל גרמן: מה שקורה זה, ואף אחד לא שם לב, ברגע שמגיעים למזון רגיש, צריך אישור מוקדם שזה בדיוק ההפך מכל הרעיון של החוק הזה, שלא צריך אישור מוקדם.
יעל גרמן: אני חושבת שכולנו מבקשים שתהיה הקלה למוצרים של חולי צליאק.
<זמר בלונדהיים: שרת המשפטים שקד התייחסה בדיוק לנקודה הזאת בוועדת שרים ואלי נתן מענה שאני מציע שנשמע אותו.
<אלי גורדון: הנושא הזה כבר נדון.
יעל גרמן: קלעתי לדעת גדולים.
<אלי גורדון: הנושא הזה הועלה יותר מפעם אחת.
<אלי גורדון: לעניין של מזון לא גלוטן, אנחנו עדכנו כבר עכשיו נהלים וגם כאן ובהמשך יהיה עדכון תקנות שלמעשה ירחיב את האפשרויות של יבוא מזון ללא גלוטן.
<אלי גורדון: הוא יישאר כמזון רגיש אבל הגופים שרשאים להסמיך את היצרן לכך שהוא מייצר בתנאים שמאפשרים ייצור והתוויה כמזון ללא גלוטן, תורחב.
<אלי גורדון: זה יאפשר להרחיב גם את מגוון המוצרים שמגיעים מחוץ לארץ.
אלי אלאלוף: יש הטבות מיוחדות לסוגי האוכל האלה?
<אלי גורדון: הטבות, באיזה מובן?
אלי אלאלוף: למשל פטור ממע"מ.
אלי אלאלוף: תמיד זה מזון יותר יקר.
<אלי גורדון: חשוב לציין דבר אחד שמוסכם על כולם.
<אלי גורדון: מזון ללא גלוטן הוא יותר יקר כי תהליכי הייצור מייקרים אותו.
<אלי גורדון: עצם קיום מערכות ויישום מערכות הבטחת איכות מחייב את המחיר.
<אלי גורדון: חברת הכנסת יעל גרמן, עת הייתה שרת הבריאות, הקימה צוות בראשותו של פרופסור איתמר גרוטו שהוביל את הוועדה.
<אלי גורדון: במסגרת אותה ועדה נבחנו מספר סוגיות לרבות תמיכה בנושא הזה.
אלי אלאלוף: זה דרך הביטוח הלאומי אבל לדעתי זה לא מספיק.
אלי אלאלוף: אלה שטויות.
<אמיר רשף: אנחנו רוצים לבחון - במטרה להוזיל את המוצרים נטולי גלוטן – איזשהו מתן מענק ליצרני מזון על מנת שירחיבו ואולי יצליחו באמצעות התייעלות ורכישת ציוד חדש להוזיל.
יעל גרמן: שגיאה גדולה.
אלי אלאלוף: איך אפשר לעשות את זה?
יעל גרמן: זה גם צריך להגיע לצרכן ולא ליצרן.
<אמיר רשף: אנחנו חושבים שצריך ללכת על משהו יותר מבני מאשר כל פתרון של סובסידיות או דבר מהסוג הזה ולכן בכוונתנו ביחד עם משרד הכלכלה, ב-2016, וגם הוקצה איזשהו תקציב במסגרתו אנחנו אמורים להעמיד גם את הסיוע הזה ליצרני גלוטן ולהעמיד את המענק הזה.
אלי אלאלוף: כאן יש רעיון להעביר את המחירים האלה לפיקוח?
<אמיר רשף: להעביר את המחירים של מוצרי הגלוטן?
<אמיר רשף: הכנסת מוצר לפיקוח, זה כולל איזושהי בדיקה.
אלי אלאלוף: אני בטוח שזה כולל בדיקה וייעוץ משפטי.
<אמיר רשף: הנטייה היא להכניס לפיקוח מוצרים יותר בסיסיים ורוב צרכני הגלוטן הם לא רוכשים את המוצרים נטולי הגלוטן הבסיסיים אלא מוצרים אחרים.
אלי אלאלוף: באין ברירה הם רוכשים מה שהם מוצאים.
אלי אלאלוף: יש כאלה שאוהבים את הלחם שעולה חמישים שקלים והם יקנו אותו, אבל יש להם אופציה.
אלי אלאלוף: כאן אנשי צליאק למיניהם - כולל חברת הכנסת מירב בן ארי שאומרת בריש גלה שהיא זקוקה לזה - שזקוקים לזה וצריך לטפל בזה.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות שמישהו קונה לחם ליום יום ומשלם איקס ומי שבגלל מצבו הבריאותי קונה את הלחם בשלושה איקס.
<אמיר רשף: ישבתי עם חברת הכנסת בן ארי ויש כמה כיוונים שאנחנו בודקים יחדיו.
אלי אלאלוף: אני אשמח שבחוק הזה נוכל למצוא פתרון גם לנושא הזה.
אלי אלאלוף: יש עוד הערות?
<רז הילמן: שתי הערות יותר לנוסח.
<רז הילמן: לסעיף 81.
<רז הילמן: כתוב ש"לא ייבא אדם מזון שמנהל שירות המזון אסר לייבא ביבוא אישי".
<רז הילמן: אני ממליץ שלא תהיה אי הבנה ולכן לומר שלא ייבא אדם ביבוא אישי מזון שמנהל שירות המזון אסר לייבא ביבוא אישי.
<רז הילמן: הערה שנייה.
<רז הילמן: אחרי כן כתוב "או בניגוד למגבלות שנקבעו" ואנחנו מבקשים שגם אותן מגבלות שנקבעו יפורסמו ברשומות ובאתר האינטרנט יחד עם סוגי המזונות שמוגבלים.
<אנואר חילף: משרד הכלכלה.
<אנואר חילף: זה כבר מפורסם.
<אנואר חילף: יש נוהל, ובעקבות הנוהל אנחנו גם מכינים רשימה שמפרטת את כל מוצרי המזון ביבוא אישי האסורים והמותרים ותהיה שם גם כמות ברורה.
<אלי גורדון: היבוא האישי הוא רוחבי לגמרי.
<זמר בלונדהיים: בכל מקרה ההצעה מקובלת בהגבלות שנקבעו לגביה ככל שנקבעו ברשימה.
<נעה בן שבת: מה זאת אומרת ככל שנקבעו?
<זמר בלונדהיים: הוא לא חייב לקבוע.
<זמר בלונדהיים: כתוב שהוא רשאי לקבוע הגבלות ובכלל זה הגבלות.
<זמר בלונדהיים: אם הוא קבע הגבלה, גם ההגבלה תפורסם.
<זמר בלונדהיים: אם הוא אמר לגבי מוצר שאסור בכלל, זהו, בלי הגבלות, זה משהו אחד.
<נעה בן שבת: אני מבינה שמגבלות שנקבעו זה אם הן נקבעו.
<זמר בלונדהיים: כל מה שאמרתי הוא שתפורסם רשימה של המזונות וההגבלות לגביהן ככל שנקבעו.
<רז הילמן: בהתחלה תוסיפו גם יבוא אישי?
<רז הילמן: לא ייבא ביבוא אישי.
<רז הילמן: זאת ההערה הראשונה שלי.
<זמר בלונדהיים: לא ייבא אדם מזון שמנהל אסר ביבוא אישי.
<רז הילמן: לא ייבא אדם ביבוא אישי מזון.
<זמר בלונדהיים: הבנתי.
<זמר בלונדהיים: אין לי בעיה עם זה.
<נעה בן שבת: אתה תאפשר לייבא אותו, אם נאסר לייבא אותו ביבוא אישי, באופן רגיל?
<זמר בלונדהיים: זה לא אותו מישור.
<זמר בלונדהיים: אין באיסור הזה כדי להשליך אחד על השני.
<נעה בן שבת: 82.
<נעה בן שבת: פטור ליבוא של מזון מסוים הוראות סימן זה לא יחולו על יבוא של כל אחד מסוגי מזון אלה הטעון היתר לייבוא לפי פקודת מחלות בעלי חיים והכול מבלי לגרוע מהוראות חקיקת המזון לגביהם – ביצים כשהן טריות ובקליפתן, וטרם עברו בישראל שיקוף במכונה, החתמתן או אריזה לשיווק.
<נעה בן שבת: חלב גולמי.
<נעה בן שבת: לאלה יש היתר יבוא לפי הפקודה ולכן אתה לא מחיל עליהם את הדרישות לגבי נושא היבוא אבל אתה כן דורש שהם יעמדו בחקיקת המזון מבחינת מזון ראוי למאכל וכן הלאה.
<נעה בן שבת: 83.
<נעה בן שבת: תקנות לעניין פטור ליבוא שנעשה למטרה מסוימת השר רשאי לקבוע, בהתייעצות עם שר הכלכלה – אנחנו מציעים שזה יהיה גם באישור הוועדה - תנאים למתן פטור מדרישות סימן זה, כולן או חלקן, לרבות לעניין סוגי שימוש, היקף או ייעוד מסוימים ולעניין משך הפטור, לגבי אלה: יבוא מזון שלא לצורך מכירה או לצורך ייצור מזון שלא מיועד לצורך מכירה ובכלל זה דוגמאות מזון.
<נעה בן שבת: יבוא מזון שלא לשם שימוש כמזון לאדם.
אחד מאלה: ייצוא.
אחד מאלה: ייצורו לשם ייצוא.
אחד מאלה: יבוא מזון במסגרת החזרת משלוח מזון שייוצא והוחזר שלא מטעמים של בריאות הציבור.
אחד מאלה: אני רוצה לשאול האם הפטורים האלה חלים גם כאשר המזון הוא מזון רגיש.
אחד מאלה: זאת אומרת, אני מייבאת לכאן מזון רגיש לצורך ייצואו של המזון הרגיש או לצורך ייצורו לשם יצוא.
אחד מאלה: האם גם אז יחול הפטור הזה?
<אלי גורדון: זה במסגרת הקלות לתעשייה.
<אלי גורדון: שאלת איפה ההקלות והנה, זה חלק מההקלות.
אלי אלאלוף: רשמתי ושמחתי.
אלי אלאלוף: אני בטוח שגם אתה שמח.
<אלי גורדון: אין לנו מטרה להכביד על התעשייה ולגרום ליוקר המחייה.
<שרון גוטמן: מדוע באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: כי אנחנו מדברים על פטור מכל הוראות הסימן.
אלי אלאלוף: אם תשחררו אותנו, אני משחרר אותנו.
אלי אלאלוף: לא צריך את זה.
<רז הילמן: יש לנו כמה הערות לסעיף 83.
<רז הילמן: יש כאן הבחנה בין סעיף 83 ל-83 ואנחנו לא רואים למה אי אפשר בסעיף 83 להשאיר כסעיף מסמיך שהוא רחב מאוד ולא מוגבל כמו ש-83 מוגבל בסך הכול לארבעת הסעיפים הקטנים שיש בו.
<רז הילמן: אנחנו חושבים שצריך להגדיר סעיף מסמיך רחב ואחרי כן משרד הבריאות יבחר איך להשתמש בו.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד שהוא יהיה פטור מכל הדרישות, שאפשר יהיה לפטור, להוציא, לעקר את החוק הראשי מתוכן על ידי תקנות.
<רז הילמן: באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: לא באישור הוועדה כי אנחנו מבינים עכשיו שלא רוצים את אישור הוועדה.
<רז הילמן: דבר נוסף.
<רז הילמן: בסעיף (1), יבוא מזון שלא לצורך מכירה, אני מזכיר שמכירה זה מינוח מאוד מאוד רחב כולל פחות או יותר כל דבר ולכן אני הצעתי כבר בדיונים הבין-משרדיים למצוא איזשהו מינוח אחר כי אחרת יבוא מזון שלא לצורך מכירה זה משהו שכמעט לא קיים.
<זמר בלונדהיים: אתה יכול לחזור על ההערה הראשונה?
<זמר בלונדהיים: אנחנו שנינו לא הבנו אותה.
<רז הילמן: סעיף 83 הוא סעיף טוב והוא מסמיך את השר להתקין תקנות בתנאים שייקבעו ואנחנו רואים שאפשר לעשות נקודה אחרי "לפני ובלבד שהמזון יובא לאחת ממטרות אלה".
<רז הילמן: אחרי הפטור לשים נקודה.
<רז הילמן: שם לסיים את סעיף 83 ולמחוק את סעיף 84.
<רז הילמן: בסעיף 84, אני מזכיר, הוספתם את המילה הקלות כך שברור שגם 84 הוא סעיף שמסמיך לתת הקלות אבל שוב, אין בו צורך.
<זמר בלונדהיים: לגבי ההערה הראשונה, הנושא הזה עלה לדיון.
<זמר בלונדהיים: לגבי ההערה השנייה, אני מקבל אותה, נבדוק אותה מכיוון שמכירה זה גם אחסון וכולי.
<זמר בלונדהיים: זה באמת קצת רחב ואנחנו כנראה התכוונו כאן למכירה במובן הצר יותר שלה.
<זמר בלונדהיים: לגבי ההערה הראשונה.
<זמר בלונדהיים: הנושא עלה בדיונים הפנים ממשלתיים.
<זמר בלונדהיים: ההבדל בין 83 ל-84 הוא ש-83 הוא רוחבי יותר וזה פטור ממש פטור מהוראות הסימן, להבדיל מהקלה שהיא לא ממש פטור אלא יותר להקל בדרישה.
<זמר בלונדהיים: הרעיון היה מראש לתחום את שיקול הדעת ולא לאפשר את זה בכל מצב כדי לא לעורר לחצים.
<זמר בלונדהיים: אלה המקרים שנראו לנכון לקבוע.
<זמר בלונדהיים: הטענה הזאת כבר נדונה ולא התקבלה על ידי הצוות המקצועי.
<רז הילמן: אני רוצה להבין.
<רז הילמן: סעיף 84 לא מסמיך לקבוע פטור רוחבי לקטגוריה?
<נעה בן שבת: לא פטור.
<נעה בן שבת: חובות, הקלות והגבלות.
<נעה בן שבת: זה לא פטור לגמרי.
<רז הילמן: זה פטור בתנאים שייקבעו.
<נעה בן שבת: לא כתוב פטור.
<נעה בן שבת: כתוב חובות, הקלות, הגבלות ודברים נוספים.
<רז הילמן: אז מה זה הקלות?
<נעה בן שבת: זה לא פטור מוחלט.
<רז הילמן: אין בעיה להוסיף את החובות גם ל-83.
<קריאה: להוריד את הפטור מ-83?
<רז הילמן: אני אגיד למה חשוב ודיברנו על זה בדיון הראשון.
<רז הילמן: החוק הזה נותן הקלות ביבוא של מזון רגיל.
<רז הילמן: ביבוא של מזון רגיש כרגע המצב הוא שהחוק הזה הולך להחמיר את המצב כי יישארו עם אותן דרישות מחמירות ועוד תהיה אכיפה מאוד חזקה.
<נעה בן שבת: לכן מאפשרים לכם הקלות.
אלי אלאלוף: במה הוא הולך להחמיר?
<רז הילמן: יש את כל הנושא של הפיקוח בערוצי ההפצה, הובלה, שיווק ועקיבות, ויש את כל האכיפה בשטח.
<רז הילמן: זאת אומרת, יש עכשיו הרבה מפקחים ועוד בדיקות שהם אולי ירצו.
<רז הילמן: החוק הזה סוגר טוב טוב את המזון הרגיש, שזה טוב שמפקחים טוב על מזון רגיש, אבל אפשר כנגד זה לתת הקלות ביבוא מזון רגיש.
<רז הילמן: עם ניהול סיכונים חכם, אם אתה מביא מזון רגיש במשך הרבה זמן ואין עם זה בעיות, אז אפשר גם לתת הקלות ויכול להיות אולי פטור מחלק מהוראות הסעיף.
<נעה בן שבת: סעיף 84 עכשיו זז מקום.
<רז הילמן: השאלה מה סעיף 84 נותן.
<נעה בן שבת: המטרה שלו הייתה לתת הקלות.
<נעה בן שבת: סעיף 84 לא נותן כשלעצמו.
<נעה בן שבת: הוא מסמיך לאפשר הקלות במקרים שיימצא שיש מקום לתת הקלות כי לא צריך להחמיר כל כך וכי אפשר לתת אותן.
<נעה בן שבת: זאת ההסמכה לתת את ההקלות.
<רז הילמן: הדבר האחרון.
<רז הילמן: אם זה לא פטור מהוראות הסעיף, בכל מה שקשור לנושא של 29(ג) בפקודת הרוקחות שעבר עכשיו למשרד הבריאות, יש מוצרים שבכלל אין עליהם פיקוח ולא רושמים אותם.
<קריאה: להגביל את האחריות על הרופא.
<רז הילמן: נכון, אבל כרגע אין פתח לזה.
<רז הילמן: אני רוצה שיהיה ברור שהסעיף המסמיך ב-83, אני חושב שהוא צריך להיות וצריך להוסיף סעיף (5), אם לא הופכים אותו לרחב יותר, כדי לתת פטור ביבוא.
<רז הילמן: צריך לנסח את זה אבל לכל מה שקשור למוצרים שהם לאוכלוסייה מאוד מאוד קטנה שיש לה איזושהי בעיה בריאותית בגללה היא צריכה את המזון הזה, בעיקר בהקשר של מזון רפואי ייעודי.
<שרון גוטמן: יש הסמכה ספציפית לתקנות בעניין מזון ייעודי, אם זאת הכוונה שלך.
<רז הילמן: השאלה אם התקנה הזאת מספיק רחבה שיכולה לתת בה את הפטור מדרישות החוק כולו ובכלל מרישום.
<שרון גוטמן: זה אותו מזון.
<רז הילמן: אם אתה אומרת שזה מספיק, בסדר.
<רז הילמן: מה זה יבוא מזון שלא לשם שימוש כמזון לאדם?
<קריאה: מזון לחיות.
<רז הילמן: מזון לבעלי חיים?
אלי אלאלוף: ממשיכים בסעיף 85.
<נעה בן שבת: סעיף 84 עבר לסעיף 80.
<נעה בן שבת: 85.
<נעה בן שבת: מפר אמון (א) בסעיף זה, מפר אמון, מי שמייבא מזון או המבקש לייבא מזון שמנהל שירות המזון נוכח שהתקיים לגביו אחד או יותר מאלה: ייבא מזון או ביקש לייבא מזון על יסוד מידע כוזב או שגוי לרבות באמצעות מסמכים כוזבים או שגויים.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "מסמכים" – לרבות הצהרה לפי סעיף 102, התחייבות המצורפת להצהרה כאמור לפי סעיף 107(א), אישור לפי סעיף 115(א)(4) והצהרה לפי סעיף 137(א).
<נעה בן שבת: השאלה למה אנחנו צריכים לפרט.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות כל מסמך אחר.
<זמר בלונדהיים: אכן כתוב והכוונה הייתה לפרט במפורש את המסמכים האלה מכיוון שהם מסמכים שהם עמוד השדרה של הרפורמה, כך שלא יהיה איזשהו מקום לפרשנות לגביהם.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים שבגדול זה אובר קיל אבל חשבנו שהוא חשוב בגלל שאלה לא סתם מסמכים להבדיל מהשאר.
<נעה בן שבת: הפר תנאי מן התנאים שנקבעו בתקנות ליבוא המזון לפי סעיף 148 או חדל מלקיים תנאי כאמור ומנהל שירות המזון סבל כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההפרה יש יסוד סביר לקבוע כי הוא מפר אמון.
<נעה בן שבת: הפר הוראה מהוראות לפי פרק זה – השאלה אם אנחנו אומרים הוראה מהוראות גם שלא בנוגע ליבוא אלא כל הוראה מההוראות לפי פרק זה –
<זמר בלונדהיים: כן, כי הכוונה היא למשל לסימן ב' עליו דיברנו.
<נעה בן שבת: או לפי חיקוק אחר החל בעניין יבוא מזון וסבר מנהל שירות המזון כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההפרה יש יסוד סביר לקבוע כי הוא מפר אמון.
<נעה בן שבת: לעניין זה יראו כמפר מי שנקבע לגביו כי הפר הוראה – הקביעה צריכה להיות או בהליך שיפוטי או מינהלי לפי דין ובכלל זה בהטלת עיצום כספי או במתן התראה מינהלית לפי סימן י"א לפרק, או שבשל ההפרה ניתן לו צו הגבלה מינהלי לפי סעיף 313, או הופעלה לגביו אחת מהסמכויות המנויה בסעיפים 191 ו-195.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, צריך להתרשם לעניין הפסקה של הפר הוראה אחרת, ההתרשמות היא לא כללית, היא לא חשד או שזאת החלטה שגררה אחריה החלטה מינהלית, פעולה מינהלית, או החלטה שיפוטית.
<זמר בלונדהיים: החלטה או פעולה מינהלית או שיפוטית.
<נעה בן שבת: נרשם מחדש כיבואן לאחר שתעודת יבואן רשום קודמת שלו בוטלה לפי סעיף 66.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הוא סוחב אתו ביטול קודם ואז הוא נחשב מפר אמון.
<נעה בן שבת: השאלה אם הוא מפר אמון, לאיזה תקופה?
<נעה בן שבת: על איזה תקופה אנחנו מדברים?
<זמר בלונדהיים: זה נכון.
<זמר בלונדהיים: אני מבקש להעיר שזאת סמכות שברשות.
<זמר בלונדהיים: זה לא אוטומטי שכל מי שנרשם מחדש אלא בסעיף (ב) זה רשאי הוא לקבוע כי הפר אמון.
<זמר בלונדהיים: לכן לא כל מי שעושה לאחר חידוש.
<זמר בלונדהיים: זה תלוי מה הנסיבות של הביטול, מה הוא עשה מאז וזאת לא חובה.
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון או מי שהסמיכו לכך רשאי לראות אדם כאמור בסעיף קטן (א) כמפר אמון לתקופה שלא תעלה על שנה לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו.
<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון יהיה רשאי להטיל על מפר אמון דרישות נוספות על דרישות סימן זה לעניין הצגת מסמכים ועריכת בדיקות, שיחולו גם לגבי משלוחים עתידיים ובכלל זה קביעת מספרן של הבדיקות ודרישת ערובה.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה יכול להיות לכל תקופה שיראה מנהל שירות המזון.
<זמר בלונדהיים: איזו תקופה?
<זמר בלונדהיים: שנה.
<זמר בלונדהיים: בתוך השנה.
<זמר בלונדהיים: הוא הרי מפר אמון למשך שנה, לתקופה שלא תעלה על שנה.
<זמר בלונדהיים: בתוך אותה שנה.
<נעה בן שבת: אתה אומר משלוחים עתידיים.
<קריאה: אם כן, מה זה עתידיים?
<זמר בלונדהיים: יכול להיות שהנוסח לא ברור.
<נעה בן שבת: צריך להגיד למשך שנה.
<זמר בלונדהיים: למשך תקופה בה הוא מפר אמון.
<נעה בן שבת: לתקופה בה הוא מפר אמון.
<זמר בלונדהיים: אני מסכים שזה לא ניסוח טוב.
<נעה בן שבת: השר, לאחר התייעצות עם שר הכלכלה - יקבע – שוב, אנחנו רוצים את אישור הוועדה אבל השאלה אם הוועדה מעוניינת בסמכות הזאת – הוראות לעניין דרישת ערובה ממפר אמון לפי סעיף זה וסעיף 124(2) ובין השאר, הוראות בדבר סוג הערובה, תנאיה, סכומה והתנאים לחילוטה.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שמדובר על הפעלת ערובה, זאת סנקציה חמורה ומשמעותית ויש מקום שהוועדה תתערב ותביע את עמדתה לגבי הסכום המקסימלי של ערובה כזאת והתנאים להפעלתה.
אלי אלאלוף: זה יותר מדי.
<נעה בן שבת: זה לא יהיה באישור הוועדה?
<נעה בן שבת: זה מאפשר להם להטיל לא סנקציה אבל דרישה.
<נעה בן שבת: המשמעות של ערובה היא שאפשר יהיה לחלט אותה.
אלי אלאלוף: זה לאחר מעשה.
אלי אלאלוף: אני הייתי משחרר מזה את הוועדה.
<נעה בן שבת: רשאי לקבוע הוראות לעניין סוגי הבדיקות, תדירותן ומספרן שיחולו על מפר אמון.
<נעה בן שבת: כאן יש עוד שאלה.
<נעה בן שבת: האם ההוראות בסעיף קטן (ג), ההוראות של מנהל שירות המזון, יהיו כפופות לתקנות אם ייקבעו.
<זמר בלונדהיים: התשובה היא כן.
<זמר בלונדהיים: זאת הייתה הכוונה.
<רז הילמן: לגבי סעיף (ב).
<רז הילמן: אין כרגע אפשרות להשגה.
<רז הילמן: זאת אומרת, אם קבעו על מישהו שהוא מפר אמון, אין אפשרות לעלות למנהל האחראי עליו.
<רז הילמן: אם למשל מנהל שירות המזון החליט שמישהו מפר אמון, היינו רוצים שתהיה אפשרות לעלות לראש שירותי בריאות הציבור ולהשיג על זה.
<נעה בן שבת: אלה לא מההחלטות שיש עליהן זכות ערעור?
<רז הילמן: בסעיף 203 כותבים על מה אפשר להשיג אבל הסעיף הוא מאוד מאוד מצומצם.
<רז הילמן: ביחס ליבואנים צריך מאוד להרחיב את סעיף 203 כדי שגם סעיפים כמו הסעיף הזה ייכללו בו.
<זמר בלונדהיים: רז צודק.
<זמר בלונדהיים: כרגע סעיף ההשגה בסעיף 203, לא חל על זה.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נבדוק את ההערה.
<זמר בלונדהיים: אני מציע לא להתעכב עליה עכשיו אלא אנחנו נבדוק אותה ונחזור לוועדה ולארגונים.
<לילך נכוח: ביחס לסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), אם אפשר גם להוסיף הנמקה בכתב.
<לילך נכוח: זאת אומרת, רשאי לקבוע כי יראה במפר האמון לתקופה שלא תעלה על שנה, שזאת תקופה מאוד ארוכה, אבל שיוצגו לפחות בכתב ובאופן מנומק הטיעונים או הדברים בגינם הוא רואה באותו גורם מפר אמון.
<נעה בן שבת: למעשה כל ההוראות, חובת ההנמקה בכתב היא בעצם חלק מההליך המינהלי.
<נעה בן שבת: אני מסכימה אתך שכיוון שטרחנו לכתוב את זה בהוראות כמו למשל הביטול, טרחנו לכתוב את הנושא הזה, יתכן שנצטרך לכתוב את זה גם כאן כדי לא להשמיע משהו אחר אבל בעצם זה ממש חלק מתוך ההליך המינהלי וזה היה מיותר.
<זמר בלונדהיים: בעצם זה גם חלק מההליך כאשר אנחנו אומרים לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון טענותיו.
<זמר בלונדהיים: הרי אי אפשר לטעון טענות בלי לדעת מה הסיבות בגינן הוא מפר אמון.
<זמר בלונדהיים: לכן מן הסתם אתה מקבל אותן.
<לילך נכוח: בכל זאת צריך לחדד את זה, אולי בסעיף כללי, בכל מקום בו יש איזושהי סמכות .
<זמר בלונדהיים: אני אבדוק את זה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנדחה את זה לדיון הבא.
אלי אלאלוף: יש לנו חמש דקות וזה סעיף כל כך מרכזי.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לנצל את הזמן, לא להתחיל סימן חדש, אבל בחמש הדקות שנותרו לדיון להתחיל לעבור על הגדרות שהיו בפרק ההגדרות ודילגנו עליהן.