GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל גרמן: צה להוסיף – לרבות התקנות, כי זמר בלונדהיים קפץ ואמר שיש הבדל בין תקנות לבין לוחות הזמנים.
יעל גרמן: לא, אין הבדל.
יעל גרמן: גם לתקנות צריך להיות לוח זמנים.
<זמר בלונדהיים: זו לא היתה כוונתי.
<זמר בלונדהיים: הכוונה היתה שהתקנות האלה, בניגוד למקומות אחרים שלפעמים ההסדר לא קיים בלי התקנות, ואז רלבנטי לדבר על קציבה פה מדובר על יכולת לקבוע תקנות למזונות נוספים.
<זמר בלונדהיים: איך אפשר לקצוב?
<זמר בלונדהיים: ואם הוא לא חושב שיש מקום למזונות נוספים?
יעל גרמן: אבל חלק מהתקנות הן מאד מאד - - -
אלי אלאלוף: תעבירו את הדיון הזה לוועדת החוקה, חוק ומשפט – אני חושב ששם צריך להתקיים הדיון בנושא הזה.
אלי אלאלוף: כדאי שנחשוב על זה באופן רציני.
מאיר כהן: אני שמח שאתה מעלה את זה, אדוני היושב ראש, אבל שלא תהיה פה מידה של צביעות, כי בהסכמים קואליציוניים, דברים שקשורים ל - - - אז חתמו על הסכמים קואליציוניים, כולל שבמקומות מסוימים ששייכים למפלגה מסוימת, חוקי ההנגשה ייקח להם 10 שנים.
מאיר כהן: אז מאד נחמד מה שאני שומע כאן, וזה בסדר שנקבע לוח זמנים, וטוב שזה יעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
ענת ברקו: תביא, תביא.
ענת ברקו: אנחנו לא מדברים על בוסים, אנחנו רוצים את טובת המדינה.
מאיר כהן: תפתחו את סעיף מוסדות הלימוד הפרטיים ותראו את ההנגשה .
מאיר כהן: שם אין נכים.
מאיר כהן: שם זה 10 שנים, במקום אחר זה שנתיים.
יעל גרמן: כל עוד לא יהיה כסף - - -
אלי אלאלוף: אולי יהיו חוקים שימנעו סעיפים מסוימים בהסכם הקואליציוני.
<רוברט סגל: לא קיבלתי התייחסות להערה שלי, עברתם לנושאים אחרים.
<רוברט סגל: אני חוזר על ההערה – צריך פה לעשות תיקון לטעמי, ואם נקרא את ההגדרות נבין גם למה: "יצור המזון שלו נעשה בהתאם לדרישות תקנים בינלאומיים מוכרים", ולא "בהתאם לתנאי ייצור נאותים".
<נעה בן שבת: לפני כן רק רציתי לציין שיש אפשרות לשר לקבוע בתקנות לעניין אופן הגשת הבקשה לתנאי ייצור נאותים - גם מדובר על אופן הטיפול בבקשה, זה יכול להיות גם קביעת לוחות זמנים, אבל באמת, לנושא תנאי ייצור נאותים, ההגדרה כרגע אומרת: "תנאי ייצור נאותים - תנאי בקרה, לרבות בקרת איכות ובטיחות לפי תקנים בינלאומיים מקובלים...." – שיש לזה הגדרה שמופיעה מייד בסמוך לכך – "...
<נעה בן שבת: שנועדו להבטיח את התקיימותם של התנאים, התקנים או ההוראות המהותיים החלים על שיווק המזון, לרבות לפי הוראות הייצרן".
<נעה בן שבת: אז אתה מציע שיהיה כתוב - - -
<רוברט סגל: ההגדרה היא בסדר, היא פשוט רחבה יותר.
<רוברט סגל: אני מתייחס להגדרה של תקנים בינלאומיים מקובלים, ואני אומר שהגופים האלה, שעליהם דובר קודם, יודעים לתת אישורים לעמידה בדרישות התקנים הבינלאומיים המוכרים, הם לא יודעים לתת אישורים לתנאי ייצור נאותים.
<רוברט סגל: תנאי ייצור נאותים זו הגדרה רחבה יותר.
<נעה בן שבת: אבל אם אומרים לך שזה תנאי בקרה, לרבות בקרת איכות לפי התקנים הבינלאומיים המקובלים – אז זה אותם תקנים.
<רוברט סגל: זה לא, כי אחר כך יש בהגדרה – " לרבות הוראות יצרן", למשל.
<רוברט סגל: הגופים האלה לא יודעים לתת אישור - - - הוראות יצרן.
<רוברט סגל: זה משהו ששירות המזון צריך לתת.
<רוברט סגל: השורה התחתונה היא שהגופים האלה יודעים לתת אישור לעמידה ב ISO 9000 - - -
<נעה בן שבת: השאלה היא – התקנים הבינלאומיים, תנאי הבקרה נועדו להבטיח שיתקיימו כל התנאים האלה.
<נעה בן שבת: זאת מערכת בקרה שאומרת שתדע להפנים הוראות יצרן, תדע להפנים הוראות של תקנים.
<נעה בן שבת: זה לא אומר שאתה בודק את כל הוראות היצרן.
<נעה בן שבת: אלה תנאי הבקרה.
<נעה בן שבת: אתה רוצה שבמפעל שלך יהיו תנאים שיידעו להבטיח שאתה תקרא את הוראות היצרן, שתדע להפנים ולהטמיע אותם, אם אני מבינה נכון את ההגדרה.
<רוברט סגל: אני לגמרי מסכים, אבל אני אומר את זה בתור מי שעבד בגופים האלה – שאם קוראים את סעיף 68 הוא דורש – 1.
<רוברט סגל: אישור של הגופים האלה 2.
<רוברט סגל: דברים נוספים.
<רוברט סגל: זה לא רק – הצג לנו בבקשה אישור של מכון התקנים שאתה עומד בתקן וקיבלת אישור ייצור נאות.
<נעה בן שבת: כי יש הסמכה לקבל תנאים נוספים.
<רוברט סגל: אז אני אומר – למען הדיוק, ואם נקרא את ההגדרה הבאה של "גופים בינלאומיים מוכרים" – זה מה שהגופים האלה יודעים לתת.
<רוברט סגל: הם יודעים לתת אישור עמידה בתקנים בינלאומיים מוכרים.
<רוברט סגל: לכן, הניסוח לא צריך להיות שהגופים האלה נותנים אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים אלא הם נותנים אישור עמידה בדרישות תקנים בינלאומיים מוכרים.
אלי אלאלוף: אז איפה הבעיה?
<רוברט סגל: הניסוח.
<רוברט סגל: הניסוח לא צריך להיות שהגופים האלה נותנים אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים, והם נותנים אישור עמידה בדרישות תקנים בינלאומיים מוכרים, שזו ההגדרה הבאה, אחרי "תנאי ייצור נאותים".
<רוברט סגל: "תנאי ייצור נאותים" זה משהו רחב יותר.
אלי אלאלוף: יש בעיה פה?
אלי אלאלוף: אני מבקש שתטפלו בזה בישיבת ההמשך, הישיבה הטכנית.
<עופר ברמן: אני מ "טיב טעם".
<עופר ברמן: רציתי, אולי, לנסות להסדיר פה את העניין הזה של תקנים בינלאומיים.
<עופר ברמן: אין סתירה בין דרישות ותקנות וחוקים קיימים במדינה לגבי יישומם והרחבת היישום שלהם באותו מפעל שמיישם גם תקן בינלאומי, כי התקנים האלה, עם ה ISO, לדוגמה, זה תקן שהוא בעצם ארגז כלים לניהול איכות, והוא בהחלט אומר שאתה חייב לקיים את הוראות החוק במדינה.
<עופר ברמן: הוא רק נותן לך ארגז כלים איך לנהל את האיכות בצורה הנכונה והמיטבית.
<עופר ברמן: אבל זה לא סותר, זה משלים.
<עופר ברמן: אחד משלים את השני.
<עופר ברמן: זו רק הבהרה.
<אלי גורדון: כדי להתייחס ללוחות זמנים - כתגובה למה שהועלה כאן בקשר ללוחות זמנים – שירות המזון, וחברת הכנסת יעל גרמן, בהיותה שרת הבריאות לשעבר, זוכרת שבתקופת כהונתה, אנחנו, כמשרד, יצאנו עם לוחות זמנים מוגדרים לשירות שהמשרד נותן בכל מיני תחומים שהם תחומים של התקשרות עם הלקוחות שלנו, בין היתר גם מפוקחים.
<אלי גורדון: לצורך הדוגמה – SLA שמפורסמים באתר האינטרנט של שירות המזון, לעניין הנפקת אישור יבוא, לעניין שחרור משלוח מהנמל – מוגדרים ונצמדים, אלא אם כן יש איזשהו crisis, וזה גם קורה.
<גליה שגיא: ביקשנו במיוחד מיאיר וייל שייצג את התעשייה הקטנה והבינונית, ייתן את חוות דעתו, ואני מאד שמחה שהוא הצליח להגיע.
אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים כרגע לסעיף מסוים.
<גליה שגיא: לסעיף הזה.
<גליה שגיא: רק לתנאי ייצור נאותים.
<יאיר וייל: אני מייצג תעשייה קטנה, תעשיית מזון.
<יאיר וייל: אני רוצה להתייחס לסעיף הזה בכללותו, ובפרט.
<יאיר וייל: דרישה של תנאי ייצור נאותים, במוצרים שהיום אין דרישה כזו, היא בעיקר דורשת היערכות ארוכה וניכרת, גם בהשקעה וגם בזמן, מהמפעלים הקטנים.
<יאיר וייל: החוק הזה, אני מבין, נועד להקל על התחרות, והתחרות, אנחנו חושבים, צריכה לבוא גם מבית, גם על ידי התעשייה הקטנה, שתאפשר פחות ריכוזיות בענף המזון ותאפשר תחרות מלאה.
<יאיר וייל: ככל שמטילים יותר קשיים על התעשייה הקטנה התחרות הזו תהיה קשה יותר, והסעיף הזה, לדעתי, דרישה שתהיה רחבית על הרבה מוצרים, עלול לסכן מפעלים קטנים כיוון שההתארגנות לקבל GMP זה מסלול מאד ארוך, מאד יקר, תשתיות – הרבה מפעלים לא עומדים במסגרת התשתיות לקבל את זה.
<יאיר וייל: לכן אני חושב שצריך להחיל את זה רק במקרים מאד קיצוניים שבהם יש סכנה לציבור.
<יאיר וייל: לאפשר את זה באופן רחב כזה, כמו שעושים את זה ביבוא, למשל, שאומרים שמוצרים רגישים הם כל המוצרים מסוגים מסוימים, זה מאד מאד מסוכן לתעשייה הקטנה.
<יאיר וייל: יש בסך הכל 150 מפעלים שעומדים ב GMP, שעומדים בתנאי ייצור נאותים, מתוך כמה מאות מפעלים, וזה יביא בעיקר קושי גדול למפעלים קטנים ועלויות ענקיות.
<יאיר וייל: זה תשתיות, זה מבנים, זה ארגון, זה צריך לעבור את כל המערכת של ISO ו ASA, ואחרי זה להגיע לייצור נאות זה תהליך מאד ממושך.
<יאיר וייל: אז אנחנו מבקשים להטיל את זה אך ורק במקום שהוא מאד מאד חשוב.
<יאיר וייל: נכון שיש פה סעיף שאומר שבין השאר זה נוגע לצורך מסוים, אבל צריך להצר את זה ולהטיל את זה אך ורק במקרים חיוניים, למשל – מזון לתינוקות.
<יאיר וייל: ביתר המוצרים אני לא רואה סיבה להטיל את זה באופן כל כך רחב.
<יאיר וייל: צריך להבין שהתהליך גם לוקח המון המון זמן.
<יאיר וייל: צריך לתת לנו הרבה זמן.
<יאיר וייל: אני חושב שיכול להיות שצריך גם לאפשר להסמיך גם מכונים זרים, מכונים שיכולים לאפשר הסמכה של ייצור נאות, כי עדיין יש קושי למפעל מזון לקרוא כל יום למישהו ממשרד הבריאות – שיבדוק ויעשה ביקורת.
<יאיר וייל: אני חושב שהיה נכון להסמיך גופים.
<יאיר וייל: לאפשר למכונים זרים ואולי להשאיר גם את משרד הבריאות, גם כן, כאפשרות.
<יאיר וייל: זה גם יאפשר הכנה נכונה וממושכת בין המכון לבין המפעל שצריך - - -
<נעה בן שבת: אולי פתרון לבעיה הראשונה, אם מקצועית זה אפשרי, זה לאפשר בקביעת החובה להבחין בין סוגי מפעלים, ואז ההבחנה יכולה להביא בחשבון את גודל המפעל, אם זה רלבנטי לשאלה של תנאי ייצור נאותים.
<זמר בלונדהיים: מבחינתנו גדר ההסמכה של השר הוא רחב מספיק בוודאי לכלול היבטים בין סוג ה - - -
<נעה בן שבת: אם אתם רוצים לכתוב את זה במפורש, אני חושבת - - -
<זמר בלונדהיים: אין לי התנגדות לכתוב את זה.
<זמר בלונדהיים: אפשר, גם אם לא היינו כותבים את זה, זה אפשרי, אבל אין לי התנגדות.
<נעה בן שבת: רשאי לקבוע דרישות שונות לסוגי מפעלים שונים.
<זמר בלונדהיים: אין בעיה, אני לא מתנגד.
<זמר בלונדהיים: זה בכל מקרה היה קורה.
<יאיר וייל: יש הבדל מהותי מאד בין מפעלים קטנים, בעיקר בתעשיית המזון, ובין מפעלים גדולים.
<יאיר וייל: במפעלים קטנים הבעלים – הוא פותח את המפעל וסוגר אותו, בודק את המוצרים, ובאופן אישי - - -
אלי אלאלוף: זה אלה שאני אוהב הכי הרבה.
אלי אלאלוף: נפלא.
<יאיר וייל: צריך להבין את זה, זה מעורבות אישית.
<יאיר וייל: זה מבוקר עד לילה כל המשפחה לפעמים שקועה בתוך העסק.
<יאיר וייל: זה גם אחריות.
<יאיר וייל: זה קצת אחרת.
<יאיר וייל: לעומת זאת, מפעלים גדולים, אז המנכ"ל יכול לשבת במשרדו, באיזשהו מקום, ויש לו אנשים, ואז הוא רק יכול לבקש – למה קרה כך, ולמה קרה כך, ולנו יותר קשה מהרבה בחינות לעמוד בדרישות.
<יאיר וייל: למשל, יש הרבה מפעלים קטנים שאין להם טכנולוג מזון קבוע בתוך המפעל.
אלי אלאלוף: אני חושב שזו הערה טובה, לאפשר את מתן האישורים וההכרה במפעל מזון – לייצור נאות של מזון, זה נכון לאפשר למכונים שעומדים בסטנדרט, לתת את האישורים האלה.
אלי אלאלוף: דווקא בשביל הקטנים – להשאיר את הסמכות, את היכולת של משרד הבריאות לתת תשובה, כי בדרך כלל המכונים הפרטיים בדרך כלל נהיים יקרים, והם טובים לגופים הגדולים.
אלי אלאלוף: לגופים הקטנים, אם חושבים ומתחשבים בהם, בואו נשאיר את משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, לא לבטל שום אפשרות.
אלי אלאלוף: לשמור על המכונים הפרטיים שנותנים את זה, אבל במיוחד להשאיר את היכולת של משרד הבריאות להמשיך ולתת - - -
<נעה בן שבת: הם גם יוכלו לבטל רישיונות כאלה?
<נעה בן שבת: הם יחליטו - - -
אלי אלאלוף: סמכות העל היא ברורה – זה במשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: סמכות העל היא של משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: לבטל - - - של מכון שנותן את זה, כמו שבמכונים מסוימים, שאני לא אגיד - - -
<קריאה: ביטול פה, משמעותו לסגור את המפעל.
<אלי גורדון: אני בכל זאת אתייחס, רציתי לא להתייחס.
<אלי גורדון: אחד, משהו עובדתי – אני רוצה להסב את תשומת לבם של כולם:
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על הסדר שהוא לא רחבי ולא גורף על כל התעשייה, מלכתחילה.
<אלי גורדון: בהתחשב בתעשייה קטנה, לא באנו וקבענו את זה כ default מחייב את כל תעשיית המזון.
<אלי גורדון: אנחנו מכירים במצוקה של התעשייה הקטנה, ולכן אמרנו שבמצבים שבהם, בדיוק כמו שציינת, שלא ניתן להתפשר על בטיחות המזון המיוצר באותם עסקים, בעסקים כאלה תהיה חובה של יישום מערכות אבטחת איכות ובטיחות, וזה קו אדום.
<אלי גורדון: מצד שני, גמישות ברמת הדרישות – כי יש הבדל בהחלט בין תעשייה גדולה, שמיישמת מערכת אבטחת איכות ובין מפעל קטן שהוא משפחה אחת שעובדת בו, אבל עדיין מערכת הבטחת איכות ובטיחות של ייצור אמורה להתקיים.
<אלי גורדון: בדיוק כמו שאמרת.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, גם היום, בהסדר, אותם גופים שנותנים חוות דעת ראשונית הם כבר חיצוניים וזה לא משרד הבריאות.
<אלי גורדון: לעניין של אישור GMP שמשרד הבריאות נותן, ויש כוונה שימשיכו ככה, זה למעשה אישור סופי שמגלם בתוכו את קיום התנאים ההתחלתיים, תנאי יסוד – רישיון יצרן, וידוי באמצעות גופים חיצוניים של יישום מערכות, וביקורת שאנחנו, למעשה, כמשרד הבריאות, ממילא מפתחים בתהליך שגרתי של עבודה יום יומית על ה - - -.
<אלי גורדון: לכן לחשוב על הוצאה של הנפקת אישור GMP לגופים חיצוניים זה לא נחוץ כל כך, לטעמי.
אלי אלאלוף: אני דווקא חושב שכן.
אלי אלאלוף: אם זה יכול להקל אני בעד.
<אלי גורדון: זה לא יכול להקל על תעשייה קטנה.
<אלי גורדון: על תעשייה קטנה יכול - - -
אלי אלאלוף: להקל בכלל זה מדיניות אישית שלי.
אלי אלאלוף: להקל זה טוב.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שמוותרים על הבקרה הנדרשת, על האיכות הנדרשת, וכו'.
אלי אלאלוף: אבל להקל על המערכת, אם זה יכול לבוא - - -אנחנו יודעים שלהוסיף תקנים במשרד ממשלתי זה כבד, ולעומת זאת אם אפשר להקל באמצעות גופים חיצוניים - - -
<נעה בן שבת: הבעיה פה שאנחנו מדברים על סמכות לתת אישור , שיש משמעות פלילית לאי קבלתו, ושגם יש הוראות לביטול שלו, להתלייה שלו, וזה סמכויות מנהליות שאני אני לא יודעת אם אפשר להעביר לגופים פרטיים כאשר אנחנו מדברים על דבר שיש לו השלכה לא רק פלילית אלא גם עיצומים כספיים.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שגם בהכנת התזכיר היה פה דגש על להקל איפה שאפשר, וזו אחת הסיבות, למשל, שלא רק רשות ממשלתית בישראל מוסמכת, אלא גם גוף התעדה, כדי לאפשר - - - בינלאומי.
<זמר בלונדהיים: אישור עצמו זה כבר יותר קרוב לאקט שלטוני.
<זמר בלונדהיים: הרי גם רישיון אפשר היה להגיד – שרישיון גם יתנו גופים פרטיים, זה יקל.
<זמר בלונדהיים: יש דברים שאנחנו משאירים אצלנו, אצל הממשלה, בין היתר בגלל ההשלכות שלהם למעשים מנהליים.
<זמר בלונדהיים: אני חושב שהמענה התקבל בזה שכבוד היושב ראש ביקש שנתחום בזמן את תהליך מתן האישור, ואז היעילות תהיה בכל מקרה.
<זמר בלונדהיים: אבל אני לא בטוח שזה לא צעד אחד רחוק מדי.
אלי אלאלוף: אני מציע שתבואו עם הצעה סופית אחרי שתדונו בזה, הצוות הטכני.
אלי אלאלוף: אני מכבד את דעתו של נציג משרד המשפטים וכמובן את אלי גורדון, אבל תשקלו איפה ניתן להקל באמצעות שירותי חוץ.
<נעה בן שבת: סימן קטן (ב) אומר שאישור תנאי ייצור לפי סעיף זה - מהווה היתר ליצרן לסמן את המזון שאושר בסמל תנאי ייצור נאותים לפי סעיף 62.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהוא מיותר כרגע ואפשר למצוא לזה פתרון בסעיף שמדבר על סימון המזון בסמל, אבל המשמעות היא שמי שיש לו אישור ייצור נאות - - - צריך לסמן את המזון שלו, הוא חייב לסמן את המזון או רק יכול לסמן את המזון?
<אלי גורדון: הוא לא חייב, הוא רשאי.
<נעה בן שבת: רשאי.
ממשיכה בקריאה: "69.
ממשיכה בקריאה: תוקפו של אישור ייצור נאות תוקפו של אישור ייצור נאות יהיה לשנתיים".
אלי אלאלוף: למה שנתיים?
אלי אלאלוף: יש יכולת לפקח על תקופה כזו?
אלי אלאלוף: אז ברגע שתקופה בסיסית - - - אחר כך אמרנו שלוש, ארבע, חמש, נכון?
אלי אלאלוף: אז אם אנחנו נותנים בשלב הבא לשלוש, ארבע, חמש – שנתיים זה פעם ראשונה, ואחר כך – שלוש, ארבע, חמש.
<שרון גוטמן: השאלה אם זה לא צריך להיות חופף לאישור גוף ההתעדה?
<שרון גוטמן: מאחר והוא מתקשר עם המפעל, נותן לו את האישור, ובעצם, כל האישור של מנהל שירות המזון יושב על אותו גוף התעדה, ולכן זה צריך להיות מקביל אליו ולא לרישיון היצרן, להבנתי.
<רוברט סגל: אישורים של גופי התעדה ניתנים לשלוש שנים, ומחודשים אוטומטית בתנאי שהמפעל עומד בביקורות השוטפות שנעשות אחת לחצי שנה או אחת לשנה, תלוי בהסכם עם אותו גוף התעדה ובתקן עליו מדובר.
<רוברט סגל: לכן אני לא מעריך שצריכה להיות בעיה, כי אם מישהו קיבל אישורISO אישור ASA, ממשיך אתו אוטומטית כל עוד אין איזושהי מניעה.
<אלי גורדון: זה אומר ששנתיים זו התקופה הכי יעילה מבחינת overlap של כל האישורים הנדרשים וגם הביקורות שהגופים האלה חייבים לעשות בהתאם לאותם תקנים, בתוך המפעל – תמיד יהיו כפופים לחידוש היתר.
אלי אלאלוף: שהמפעלים האלה יגיעו למצב שבתקופה מסוימת יגיעו לכל האישורים הנדרשים, ולא ירוצו כל שנה לחפש חידושים – תנו להם מועדים שיאפשרו להם לשלב את כל המאמצים שלהם לקבלת האישורים.
אלי אלאלוף: אני לא מבין, זה נראה כל כך הגיוני וקל, ואף אחד לא בדק שזה חוק בלתי ניתן לשינוי.
אלי אלאלוף: אז תנסו להיצמד לתקופות שקשורות לכל ההחלטות הקודמות.
אלי אלאלוף: אני בעד להצמיד את זה לתקופת האישורים.
<נעה בן שבת: אולי שנתיים ושלוש אחר כך?
<נעה בן שבת: כי אתם אומרים שהאישור ניתן - - - לשלוש שנים.
<נעה בן שבת: שלוש שנים נראה לי המקסימום.
<רוברט סגל: האישורים מחודשים אוטומטית.
<רוברט סגל: לא ייוצר מצב לארגון שעומד בתקן, אלא אם כן הוא הפר אותו בצורה משמעותית, ואז גם לא מגיע לו, אז הוא גם לא יקבל GMP, שהאישור הזה יפוג תוקפו.
<רוברט סגל: אין מצב כזה, כי חצי שנה לפחות, או כמה חודשים לפני, יהיה לו מבדק התעדה מחודש בכל מקרה.
<רוברט סגל: כלומר, האישור הזה של עמידה בתקנים בינלאומיים יהיה רציף, ואפשר להתנות בתקנות או אחר כך שלא ייווצר מצב שלא יהיה לו אישור בתוקף, כמו שהיושב ראש אמר.
אלי אלאלוף: מה יקרה?
אלי אלאלוף: יתקבלו אישורים לתקופות שונות ויצטרכו אחר כך לעשות התאמות בין מועדי האישורים.
אלי אלאלוף: תנסו לקבוע את זה בצורה מסודרת.
<ענת מימון: אני רק אעיר שממילא אם התבטל אחד התנאים לקבלת האישור אז זה מתבטל, לכן אפשר - - -
אלי אלאלוף: אז בבקשה, תרשמו את זה לטיפולכם, ולצוות המקצועי.
<זאב פרידמן: אדוני היושב ראש, אני מתייחס לסעיף 68(ב) שבו ניתן היתר לסמן ב GMP.
<זאב פרידמן: אני רוצה להתייחס גם לסימון של ה GMP, גם לאישור לציון על מוצר של אישור משרד הבריאות, וגם כל הסימונים האחרים.
<זאב פרידמן: אני חבר בוועדה במשרד הבריאות שעוסקת בתחום של הונאות בתוספי מזון וכיוצא באלה.
<זאב פרידמן: אני חייב לומר שאני לא מדבר על העסקים הטובים והלגיטימיים, אני מדבר כרגע לשניה על העסקים שמנסים לעבוד על הציבור, מייחסים סגולות ריפוי ועושים כל מיני דברים עם תוספי מזון וכיוצא באלה.
<זאב פרידמן: דרך הפעולה הסטנדרטית היא שרושמים – "המוצר הזה נפלא למחלות סרטן", לכל הבעיות, וכיו"ב, בצמוד לזה – "באישור משרד הבריאות", ובהתעדה של ה GMP, וכיוצא באלה.
<זאב פרידמן: אז ברגע יש פה היתר גורף לעשות שימוש ב GMP, ובאישור משרד הבריאות, אני חושב שזה נותן אמצעי בידי גופים לא לגיטימיים לעשות שימוש בעצם האישור למוצר על ידי משרד הבריאות, וב GMP.
<נעה בן שבת: אבל יש איסור על ייחוס סגולות מרפא.
<זאב פרידמן: אל"ף, תסמכי על עורכי הדין שהם מוצאים את הניסוחים המתאימים, שגברת פלונית אלמונית אמרה שלבן שלה זה עזר נגד מחלה, באישור משרד הבריאות.
<זאב פרידמן: זה התיאור של המוצרים.
<זאב פרידמן: ההצעה שלי – להסמיך את מנהל שירות המזון או כל אדם אחר לתת הוראות מתי ניתן להשתמש, או מתי לשלול, אפילו, בכפוף לשימוע, בכפוף לכל מה שהוועדה תחליט, אבל כשתופסים מישהו שפועל בדרך לא לגיטימית - - -
יעל גרמן: אבל יש לך סעיף לזה.
<קריאה: סעיפי ההמשך מדברים על זה.
אלי אלאלוף: אומרים לי שבהמשך יש על זה.
אלי אלאלוף: הערה חשובה ונשמור אותה, כי אומרים לי שיש סעיף בהמשך.
<נעה בן שבת: "70.
<נעה בן שבת: ביטול אישור ייצור נאות" – הסעיף הזה עוסק רק בביטול.
<נעה בן שבת: הוא אומר: " (א) מנהל שירות המזון רשאי לבטל אישור ייצור נאות אם נוכח כי התקיים אחד
מאלה: ( 1 ) האישור ניתן על יסוד מידע כוזב; ( 2 ) האישור ניתן על סמך מידע שגוי או מטעה, אשר לו היה עומד בפני מנהל שירות המזון לא היה נותן את האישור; ( 3 ) חדל להתקיים תנאי מהתנאים לקבלת האישור;...."
פה להוסיף: ( 4 ) השתנה פרט מהפרטים שנכתבו בבקשה לקבלת האישור או במסמכים שצורפו לה, שאילו היה עומד בפני מנהל שירות המזון מלכתחילה הוא לא היה נותן את האישור.
פה להוסיף: (ב) על ביטול אישור כאמור בסעיף קטן )א( יחולו הוראות סעיפים 64 , 65 ו– 66 ,בשינויים המחויבים".
פה להוסיף: – אותן הוראות שהיו לגבי מתן רישיון ייצור – החובה לתת שימוע, הודעה בכתב.
איציק שמולי: הייתי מציע להוסיף את המילה "חלקי", לסעיף קטן (2).
איציק שמולי: אפשר שהמידע יהיה חלקי, וזו לא התמונה המלאה.
איציק שמולי: מי שמציג ביודעין מידע חלקי מכשיל אתכם.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לשאול – אנחנו מדברים פה על ביטול, קיים אישור אך הוא מבוטל.
<נעה בן שבת: אין לנו אפשרות של הגבלה, התנייה בתנאים נוספים – הסמכויות האלה שהיו נתונות לגבי רישיון ייצור לא נתונות כאן, האם זה במכוון?
<נעה בן שבת: אני מדברת על אפשרויות של התלייה של האישור – האם אתם רוצים לשמור לעצמכם גם אפשרות להתלות?
ענת ברקו: צריך מדרגיות של ענישה.
<קריאות: התלייה.
<זמר בלונדהיים: הגבלה פחות רלבנטית, התלייה.
<אלי גורדון: אני מנסה לחשוב בקול רם – ברגע שאנחנו מתלים רישיון יצרן שהוא אחד היסודות לקיום תנאי של היתר GMP יש לזה משמעות שלמעשה גם ה – GMP שלו אוטומטית מתבטל.
<ענת מימון: אבל יכול להיות שרק תנאי לגבי ה GMP חדל להתקיים, ורישיון היצרן עומד בתוקפו.
ענת ברקו: זה לא הוגן ללכת על משהו כל כך מקסימליסטי ודרקוני.
ענת ברקו: כדאי שתהיה מדרגיות וזה, דרך אגב, יותר מרתיע.
<אלי גורדון: אז שרון תתייחס כי להתלייה יש איזושהו תהליך.
<שרון גוטמן: יש בעייתיות כי ברגע שהיצרן משתמש בסמל, מתלים לו – מה הוא עושה עם הסמל?
<שרון גוטמן: יש איזושהי בעיה מה עושים בתקופה הזו.
<אלי גורדון: כי התלייה זה תהליך הפיך.
<אלי גורדון: אבל מה קורה עם אותו מוצר מזון, שהוא מסומן באותה תקופה?
<זמר בלונדהיים: אני לא חושב שיש בזה קושי.
<זמר בלונדהיים: גם ברישיון יצרן עולה השאלה – מה קורה עם דברים שייצרתי כשהיה לי רישיון יצרן, ועכשיו התליתם.
<זמר בלונדהיים: ההוראה של ההתלייה היא קצת יותר מורכבת מאשר ביטול, בהכרח צריך להתייחס למה קרה בינתיים עם מלאים, דברים שסימנת – מן הסתם, אלא אם יש צורך, אתה לא אומר – תעשה ריקול לכל מה שיש בשווקים, אתה פשוט אומר לו – בסדר, במחסנים תקפיא, למשל, אל תעביר את זה לשווקים, מה שיש בשווקים – עזוב, ואל תייצר כרגע, עד שנסיים את הבירור.
<זמר בלונדהיים: לכן אפשר להסתדר עם התלייה כמו שמסתדרים אתה גם בייצור.
איציק שמולי: אני מצטרף לדברים ובנוסף רוצה לשאול – אני מאד בעד שיהיה לכם פטיש שתוכלו להכות אתו במידה ומישהו עושה עבירות כאלה, אבל אני מצד שני מבקש גם שתהיה איזושהי זכות טענה או עמידה או משהו שלפני שאתם מפעלים עונש כל כך כבד שהאדם יוכל להשמיע את דבריו ולא רק לקבל הודעה בדואר.
<גליה שגיא: ברוח של סעיף 60(ג) אמרנו לעשות מדרג גם מבחינת - - - להוסיף 70(ג) ברוח 60(ג) שאומר: על אף האמור בסעיף קטן (א) יתנה הביטול או ההתלייה בתיקון ההפרה בתוך מועד שייקבע.
<גליה שגיא: זאת אומרת, כין לתת את האפשרות, כמו שנתנו אותה ב 60(ג).
איציק שמולי: אני לא יודע אם צריך לציין את זה במפורש.
<רוית ארבל הוסמן: פשוט, קביעת הקריטריון לשר ככל שניתן, לפני שהוא מבטל או מתלה, שיתנה תנאים לתיקון ההפרה.
<גליה שגיא: שתהיה אפשרות ליצרן לתקן את ההפרה ו - - -
<אלי גורדון: ההתלייה היא או לבירור או לפעולות מתקנות.
<רוית ארבל הוסמן: לא מדברים על ההתלייה הספציפית.
<רוית ארבל הוסמן: גם לעניין ביטול.
<רוית ארבל הוסמן: כמו שעשינו בעניין הרישיון – לפני שהוא פועל באיזושהי סמכות, לא משנה אם זה התלייה, צמצום או ביטול, נאמר לעניין רישיון ייצור - הוא ישקול את האפשרות להתנות תנאים לתיקון ההפרה.
<רוית ארבל הוסמן: ישקול את האפשרות.
<רוית ארבל הוסמן: גם כאן – שתהיה הנחיה לשיקול דעת לקחת צעד אחורה לפני שנוקטים בצעד הכבד יותר.
אלי אלאלוף: אני רואה שהגענו לניסוח המאד מאד מפורט.
אלי אלאלוף: אני מציע שהצוות המקצועי, ואתם מוזמנים, אנשי התאחדות התעשיינים להיכנס לישיבה ולסכם את זה.
<נעה בן שבת: אז אנחנו נחזור עם הצעה לגבי הסעיפים שיחולו.
<זאב פרידמן: ההצעה של עורכת הדין גוטמן תענה גם על הבקשה שלי, שכן אם יתווסף הסעיף הזה אז למעשה, ההטעיה, הפרת חקיקת המזון, או למשל ייחוס סגולות ריפוי -תבוא על פתרונה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נתקדם.
אני ממשיכה בקריאה: "דיווח למנהל על שינוי בפרטים 71 .
אני ממשיכה בקריאה: השתנה פרט מהפרטים שנכתבו בבקשה לקבלת אישור ייצור נאות או במסמכים שצורפו לה או שבוטל אישור שצורף לבקשה כאמור בסעיף 68 (א), ידווח על כך בעל אישור ייצור נאות למנהל שירות המזון בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימי עבודה".
<נעה בן שבת: השוואה של התנאים לרישיון ייצור מדברת על 14 ימים.
<נעה בן שבת: למה פה מדובר על 7 ימים?
<ענת מימון: אגב, הערה כללית – יש פעמים שאתם כותבים "ימי עבודה" ויש פעמים שנכתב "ימים".
<ענת מימון: צריך להתאים.
<אלי גורדון: ברור שבכולם מדובר על ימי עבודה.
אלי אלאלוף: אז בוא נציין את זה.
אלי אלאלוף: כל פעם שמדברים על ימים – מדובר על ימי עבודה.
<נעה בן שבת: לא כל פעם, לא כשמדובר ב-120 ימים שלנו.
<זמר בלונדהיים: אנחנו נעבור.
<זמר בלונדהיים: זה בעיקר בתקופות הקצרות.
אלי אלאלוף: אז בסעיף הזה זה 14 יום, בסוף?
<יאיר וייל: זה תלוי מאד כמה תנאים יהיו.
<יאיר וייל: אם יהיו במתן ה GMP עצמו הרבה תנאים - - - אני חושב שאם יהיו 3-2 תנאים בסיסיים שהם ישתנו – אני מבין שאפשר לדרוש מהיצרן להודיע אם השתנה אחד מהתנאים.
<יאיר וייל: אבל אם יהיו בהתנייה הרבה תנאים ואנחנו צריכים לחשוב כל יום – השתנה משהו?
<יאיר וייל: צריך לדווח?
<יאיר וייל: – צריך לצמצם את זה מאד.
<יאיר וייל: צריך לצמצם את זה לדברים מאד בסיסיים ולא לעשות את זה רחב.
<יאיר וייל: אי אפשר לדרוש מיצרן לחשוב כל בוקר - - -
<נעה בן שבת: הוא בעצם אומר שצריך שינוי מהותי, לא כל שינוי.
יעל גרמן: אבל כתבת בקשה.
יעל גרמן: אם זה השתנה מהבקשה – אז כן.
יעל גרמן: קיבלת על סמך בקשה.
<אלי גורדון: הדרישות הן ספציפיות, חלקן מוזכרות פה.
<אלי גורדון: זה שאין לך רישיון יצרן או השתנה הטווח של רישיון היצרן, תצטרך לדווח.
<אלי גורדון: לכן, קודם כל יהיו הסברים ברמת התקנות.
<אלי גורדון: אתה לא צריך לקום בבוקר ולשאול – מה עשיתי אתמול.
<אלי גורדון: כשאתה מתכנן שינויים ברמה של ייצור מזון או שיש להם השלכות על שינויים שעשית, או לגבי רישיון יצרן, או לגבי מערכות אבטחת איכות שאתה מחויב ליישם אותן – תדווח עליהם, זאת המשמעות.
אלי אלאלוף: אל"ף, שינינו ל-14 יום, ובי"ת – נעבור הלאה.
אני ממשיכה בקריאה: "היתר לסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים.
אני ממשיכה בקריאה: 72 .
אני ממשיכה בקריאה: (א) בעל רישיון ייצור רשאי לבקש ממנהל שירות המזון היתר לסימון בסמל תנאי יצור נאותים, אף אם לא נקבע בתקנות לפי סעיף 67 כי המזון שהוא מייצר מחייב קבלת אישור ייצור נאות.
אני ממשיכה בקריאה: (ב) היתר לפי סעיף זה יכול שיינתן רק לאחר שהתקיימו התנאים האמורים בסעיף 68.
אני ממשיכה בקריאה: (ג) על בקשה שהוגשה לפי סעיף קטן (א) ועל אישור שניתן לפיה, יחולו הוראות סעיפים 69 , 70 , ו– 71 בשינויים המחויבים.
אני ממשיכה בקריאה: " אולי גם סעיף 68 צריך לחול.
<נעה בן שבת: סעיף 68 – בגלל הנושא של צירוף המסמכים.
אני ממשיכה בקריאה: "שימוש בסמל תנאי ייצור נאותים 73 .
אני ממשיכה בקריאה: לא יסמן אדם מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, אלא אם כן הוא בעל אישור ייצור נאות או שיש בידיו היתר לסימון לפי סעיף 72 ."
<נעה בן שבת: זאת אומרת, בעל אישור ייצור נאות ממילא מקבל את האישור לסמן בסמל.
<נעה בן שבת: ה - - - הנוסף זה שיש בו היתר לסימון לפי סעיף 72.
<ענת מימון: אז או שיש לו אישור לייצור נאות לפי 67, או בעל היתר לסימון לפי 72.
סעיף 74: "סמל תנאי ייצור נאותים 74.
סעיף 74: השר יקבע את מראהו של סמל תנאי יצור נאותים".
<נעה בן שבת: ואפשר להוסיף – "וכן רשאי הוא לקבוע.
<נעה בן שבת: ..." זה כתוב אחרי זה, בסעיף הבא, ואין טעם שזה יהיה מפוצל – "...
<נעה בן שבת: הוראות בדבר צורתו, גודלו, תוכנו ומאפייניו ודרך סימונו".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הוא יכול, למשל, להגיד שהסמל הזה, תנאי ייצור נאותים, יהיה בנפרד, יהיה מורחק מסימונים אחרים שהם לא לפי חקיקת המזון.
<זאב פרידמן: מה שאנחנו מחפשים – שאם מישהו הפר חקיקת מזון ומייחס סגולות ריפוי, עדיין אין פה עילה לשלול ממנו את הסימן, משום שעדיין התוסף מזון הזה מיוצר בהתאם לתנאי GMP, ולכן אני אומר שצריך להצמיד עמידה בחקיקת המזון כתנאי לסימון, וכל אי עמידה תזכה את המנהל ביכולת לשלול את זה.
<נעה בן שבת: אתה לא מדבר רק על בעל היתר, אתה מדבר גם על בעל אישור ייצור נאות.
<נעה בן שבת: אתה אומר שאני אוכל לשלול גם את הייצור הנאות מאדם כזה?
<אלי גורדון: מה שזה אומר – יצרנו חובה על עסק לייצר בהתאם לתנאי ייצור נאותים, ועל כך הוא מקבל אישור.