GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רותם יוסף: שיעור תגמול מחוסר פרנסה - תגמול מחוסר פרנסה כאמור בסעיף 6(ג) ו-(ד) לחוק יהיה – (1) לנכה שדרגת נכותו מ-10% עד 18% - 61.1% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 89.3% מהדרגה הקובעת; (2) לנכה שדרגת נכותו מ-19% עד 39% - 89.3% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 127.2% מהדרגה הקובעת; (3) לנכה שדרגת נכותו מ-40% עד 100% - 127.2% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 165% מהדרגה הקובעת.
<רותם יוסף: ב.
<רותם יוסף: הדרגה הקובעת.
<רותם יוסף: הדרגה הקובעת לעניין סעיף 6(ג) לחוק תהיה סך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 22 של הדירוג המינהלי ושאין משתלמת לו תוספת שכר בזכות בן משפחה.
<רותם יוסף: התגמול לנכה נצרך.
<רותם יוסף: התגמול לנכה נצרך כאמור בסעיף 7(א) לחוק יהיה 188.
<רותם יוסף: 3% מסך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 22 של הדירוג המינהלי ואם יש לנכה ילד – 209% מהדרגה הקובעת.
<רותם יוסף: תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת - תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת כאמור בסעיף 7ד לחוק לא תעלה על 116.
<רותם יוסף: 6% מן המשכורת המשולמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 17 של הדירוג המינהלי.
<רותם יוסף: ביטול - צו הנכים (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך)(מס' 2), התשע"ד – 2014 – בטל.
<רותם יוסף: תחילה - תחילתו של צו זה ביום י"ב בניסן התשע"ה (1 באפריל 2015).
<רותם יוסף: תקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(תוספת למימון צרכים מיוחדים)(תיקון), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: תיקון תקנה 1.
<רותם יוסף: בתקנה 1 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(תוספת למימון צרכים מיוחדים), התשס"ג-2003, בהגדרה "משקולת", במקום "79.79" יבוא "81.83".
<רותם יוסף: צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(מענק נישואין ליתום)(תיקון), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: החלפת סעיף 2 - במקום סעיף 2 לצו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(מענק נישואין ליתום), התשמ"ב-1982 יבוא: סכום מענק הנישואין - קצין תגמולים ישלם ליתום לפי סעיף 29א לחוק, מענק נישואין בסכום של 133,891 שקלים חדשים.
<רותם יוסף: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית)(תיקון), התשע"ה-2015 תיקון תקנה 11.
<רותם יוסף: בתקנה 11(א) לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית), התשי"ט-1959, בפסקה (4) במקום "60%" יבוא "61.5%".
<רותם יוסף: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על-תיכונית)(תיקון), התשע"ה-2015 תיקון תקנה 10.
<רותם יוסף: בתקנה 10(א) לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על-תיכונית), התשי"ט-1959, בפסקה (3) במקום "60%" יבוא "61.5%".
<רותם יוסף: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(תשלום למימון צרכים מיוחדים)(תיקון), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: בתקנה 1 לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(תשלום למימון צרכים מיוחדים), התשמ"ד-1984 (להלן – התקנות העיקריות), במקום הטבלה יבוא: "(א) הסעיף - תוספת בשקלים חדשים סעיף 7 - 356.75 סעיף 8(ב) 684.34 סעיף 8(ג) 684.34 בתוספת 438.2 בעד כל יתום שלאחר הראשון סעיף 8(ד) 356.75 סעיף 9(א) 438.20 סעיף 13ב(1) 438.20 סעיף 13ב(2) 438.20 בתוספת 438.20 בעד כל יתום שלאחר הראשון.
<רותם יוסף: (ב) לאלמנה של נספה הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ב) או 8(ג) והיא אם ליתום של הנספה שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים התוספת היא 438.20.
<רותם יוסף: (ג) לאלמנה של נספה הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ד) והיא אם ליתום של נספה שמלאו לו 21 שנים וטרם מלאו לו 24 שנים התוספת היא 1,083.
<רותם יוסף: 83 בתוספת 726.10 בעד כל יתום שלאחר הראשון.
<רותם יוסף: (ד) לאלמנה של נספה שטרם מלאו לה 60 שנה, הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ד) והיא אם ליתום או ליתומים של הנספה שמלאו להם 24 שנים ויותר התוספת היא 1,142.92.
<רותם יוסף: תיקון תקנה 1א.
<רותם יוסף: בתקנה 1א לתקנות העיקריות – 1.
<רותם יוסף: בתקנת משנה (א), במקום "648.84" יבוא "665.43".
<רותם יוסף: פה יש תיקון ממה שכתוב: "בתקנת משנה (ג)(8) במקום "629.77" יבוא "645.88" ובמקום "503.83" יבוא "ו-516.71".
<רותם יוסף: תיקון תקנה 1ב.
<רותם יוסף: בתקנה 1ב לתקנות העיקריות, במקום "18,891" יבוא "19,374".
<רותם יוסף: צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעורי תגמולים), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: תגמולים לאלמנה עם יתומים - התגמול החודשי לעניין סעיף 8(ב) לחוק, הוא 264.3% מהדרגה הקובעת כאמור בסעיף 8(א) לחוק.
<רותם יוסף: תגמולים לשכולים - התגמול החודשי לעניין סעיף 10(א) לחוק, הוא 105.
<רותם יוסף: 8% מסך כל המשכורת הנהוגה אותה שעה לגבי עובד המדינה שדרגת משכורתו היא 19 של הדירוג המינהלי.
<רותם יוסף: דין גרושה שיש אתה יתומים של הנספה - התגמול החודשי לעניין סעיף 13ב(1) לחוק הוא 138.
<רותם יוסף: 7% מסך כל המשכורת הנהוגה אותה שעה לגבי עובד המדינה שדרגת משכורתו היא 19 של הדירוג המינהלי ושאינה משתלמת לו תוספת שכר בזכות בן משפחה.
<רותם יוסף: ביטול - צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעורי תגמולים), התשע"ד – 2014 – בטל.
<רותם יוסף: "
אלי אלאלוף: יש הערות מצד נציגי הארגונים?
אלי אלאלוף: רוצים להתייחס?
<יעקב גוטליב: אני יושב-ראש העמותה "צדק למשפחות הנופלים".
<יעקב גוטליב: בקשר לכאלו שאין להם הכנסה, ראיתי שזה צוין לגבי הנכים אבל לא ראיתי שזה מצוין גם לגבי הורים שכולים.
<פזית תדהר: זה מצוין.
<יעקב גוטליב: אולי תגידי לי איפה, אני לא ראיתי.
<יעקב גוטליב: אודה לך.
<פזית תדהר: "תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תשלום למימון צרכים מיוחדים)".
<פזית תדהר: התוספת של ההורים זה תיקון תקנה 1(א).
<יעקב גוטליב: אז מה שאת אומרת כאן זה שאלה שאין להם הכנסה נוספת אלא חיים רק מהתגמול שייכים לקטגוריה של צרכים מיוחדים, ועל כך אני מוחה.
<יעקב גוטליב: אני מוחה, ואני מבקש שזה יירשם.
<יעקב גוטליב: זה ממש מכוער לעשות דבר כזה, ואני מבקש לתקן את זה בפרוטוקול.
<יעקב גוטליב: שיעור כזה עוד לא היה.
אלי אלאלוף: זה היה, עובדה שזה לא בא בעקבות שום שינוי.
<פזית תדהר: היום התוספת הזאת, להורים מחוסרי הכנסה, מוגדרת כך בחוק.
<יעקב גוטליב: בנכים זה לא מופיע אלא רק בהורים שכולים.
<יעקב גוטליב: למה?
אלי אלאלוף: אומרים לי שזה קודם כול עניין של תיקון חקיקה.
אלי אלאלוף: כרגע הבאנו רק תקנות, וזה לא שונה ממה שהיה בעבר.
אלי אלאלוף: אני מזכיר שהחוק הזה חוקק ב-1986.
<פזית תדהר: ההסכם בדבר עדכון התגמולים הוא מ-1986, חוק המשפחות הוא חוק מ-1950.
<פזית תדהר: ספציפית הסעיף הזה, של הורים שכולים מחוסרי הכנסה, זו תוספת שהיא מתחילת שנות ה-2000.
<פזית תדהר: זה במסגרת תיקון מאוחר לחוק משפחות חיילים בתחילת שנות ה-2000, כמדומני 2002 או 2003.
אלי אלאלוף: זה לא הנושא כרגע, אני מתנצל.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה חלק מההידברות השוטפת שצריכה להיות בין הארגונים לבין משרד הביטחון.
<יעקב גוטליב: אבל שיירשם.
אלי אלאלוף: זה נרשם.
אלי אלאלוף: אין לי שום זכות למחוק מילה שנאמרה באולם הזה.
<יעקב גוטליב: לי זה נראה מאוד מכוער.
<יעקב גוטליב: מה שאני מבקש זה דבר פשוט, לא משנה שום דבר: במקום "נצרכים" לכתוב "מחוסרי הכנסה".
<יעקב גוטליב: זה הכול.
<יעקב גוטליב: זה דבר פשוט.
<יעקב גוטליב: למה לעשות למישהו תג שהוא לא רוצה אותו.
אלי אלאלוף: אני מוכן להצטרף להערה שלך באופן עקרוני.
<יעקב גוטליב: אני מודה לאדוני מאוד.
אלי אלאלוף: אבל אני רק חייב להזהיר אותך שאצלנו לא נוכל לתקן את זה, רק משרד הביטחון, אם ירצה להעלות.
אלי אלאלוף: זה צריך להיות תיקון של חוק ואנחנו לא ניזום דבר כזה.
אלי אלאלוף: כמה שזה חשוב, זה לא נראה לי מרכז העניינים.
אלי אלאלוף: למשרד הביטחון יש חובות כלפי הוועדה שהוא לא ממלא, שהם יותר חשובים אז אני מציע שנתעסק בדברים היותר חשובים בשלב הזה.
<אבנר גולן: אני מארגון נכי צה"ל.
<אבנר גולן: באופן עקרוני אנחנו מאשרים את התיקונים שהוצעו כרגע על-ידי משרד הביטחון.
אלי אלאלוף: אתם לא מאשרים, אתם מסכימים.
<אבנר גולן: אנחנו בתיאום אתם.
אלי אלאלוף: האישור הוא של חברי הוועדה בלבד.
<אבנר גולן: אנחנו מסכימים.
<אבנר גולן: רציתי להצטרף לפתיח של דבריך לגבי הנושא של תיקון החקיקה, לייתר את תהליך הביורוקרטיה הקיים היום.
<אבנר גולן: עוד ב-2009, בוועדה הקודמת, נדרש משרד הביטחון להגיש הצעה לתיקון חוק, וזה לא נעשה עד היום.
<אבנר גולן: התהליך מאוד ארוך, מאוד ביורוקרטי ומאוד מסורבל.
<אבנר גולן: עכשיו אנחנו מעדכנים תגמולים של אוקטובר 2014, כמעט כשנה אחרי.
<אבנר גולן: אין לזה לא הצמדות, לא ריביות ולא שום דבר.
אלי אלאלוף: פזית, בבקשה.
<פזית תדהר: אכן היתה הידברות בשנים האחרונות, גם עם ארגון נכי צה"ל וגם עם הארגונים היציגים של השכולים – ארגון יד לבנים וארגון האלמנות.
<פזית תדהר: ניתנה הצעה מצד משרד הביטחון לעבור למנגנון של עדכון לפי מדד המחירים לצרכן – אגב, כפי שנעשה לגבי ההטבות למשפחות שכולות, שעוגנו בחוק לפני כשנתיים, כך שהעדכון של ההטבות למשפחות שכולות הוא עדכון אוטומטי היום, בלי צורך להגיע לוועדה וכל הליך חקיקת המשנה הזה.
<פזית תדהר: לצערי הרב, הארגונים היציגים סירבו להצעה.
<פזית תדהר: הם חושבים שמדד המחירים לצרכן זה משהו שאולי מרע עמם, הם דרשו שנעלה, שניתן מדד מחירים לצרכן פלוס כמה אחוזים.
<פזית תדהר: מדובר בתוספת תקציבית מאוד גדולה ולכן אנחנו, מבחינתנו, לא יכולים להסכים לכך.
<פזית תדהר: ההצעה לעניין המעבר למדד המחירים לצרכן, כפי שקיים לגבי ההטבות, בעינה עומדת למיטב ידיעתי, ונשמח להמשיך לשבת עם הארגונים בנושא הזה ולהגיע להסכמה.
<פזית תדהר: אנחנו לא רוצים לעשות תיקון חוק בנושא שלא בהסכמה עם הארגונים, באופן חד-צדדי.
אלי אלאלוף: נשמח שתקיימו את הדיונים ביניכם.
אלי אלאלוף: אני מתחייב שבתוך שלושה חודשים מהיום שהגעתם להסכמה הנושא יטופל בוועדה שלנו.
אלי אלאלוף: אז תעשו את זה, אנחנו מוכנים, אני חושב שלכולם יהיה רק טוב יותר.
אלי אלאלוף: מי בעד תיקון התקנות?
אלי אלאלוף: התקנות אושרו.
אלי אלאלוף: תודה רבה לכם, שנה טובה וחג שמח לכולם.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין את העבודה האדירה שנעשתה כדי להגיע לתיקונים ואני מברך את הצוות על העבודה המאוד מאומצת שהוא עושה.
אלי אלאלוף: תודה, הישיבה נעולה.
אלי אלאלוף: היום ה-16 ביולי 2015, כ"ט בתמוז התשע"ה, השעה 10:07 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בנקודה בה הפסקנו אתמול, דהיינו, דברי ההסבר שיש בדף 2 של הצעת החוק.
אלי אלאלוף: רשות הדיבור ליועצת המשפטית.
אלי אלאלוף: נמצאים כאן חברי הכנסת מיקי רוזנטל, ענת ברקו, ישראל אייכלר ואנכי.
<נעה בן שבת: הגענו עד להגדרה "חוות דעת מקצועית".
<נעה בן שבת: "חוות דעת מקצועית" – כל אחת מהמפורטות להלן, שניתנו בעניין שבתחום המקצוע וההתמחות ובאופן המקובל באותו מקצוע.
<נעה בן שבת: חוות דעת מומחה שניתנה בידי רופא מומחה לפי פקודת הרופאים (נוסח חדש), התשל"ז-1976, בתחום התמחותו, או תעודת רופא שניתנה בידי רופא כאמור.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "חוות דעת מומחה" ו"תעודת רופא" – כמשמעותן בפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971.
<נעה בן שבת: חוות דעת של רואה חשבון, יועץ מס, פסיכולוג מומחה בפסיכולוגיה קלינית או בעל מקצוע אחר שקבע השר.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, אני כל מודה לך שאתה מקיים דיונים ביום חמישי.
ישראל אייכלר: אנחנו ירושלמים ואנחנו באים מהבית, אבל החברים שבאים מרחוק, אני מעריך את זה מאוד.
אלי אלאלוף: באר שבע, זה רחוק?
ישראל אייכלר: זה דווקא קרוב.
אלי אלאלוף: אנחנו מרכז הארץ.
ישראל אייכלר: הייתי שם בשבוע שעבר.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, אנחנו כולנו באים מצד החולים, מצד הנזקקים.
ישראל אייכלר: תמיד עומדת השאלה מה יועיל לחולים האלה.
ישראל אייכלר: ברור לכולנו, ואנחנו תומכים ברעיון של מיקי רוזנטל, שאם בא עורך דין או מאכער שמשקיע בניירות ובקשרים ובכישורים - - -
אלי אלאלוף: הם לא באותו מעמד.
אלי אלאלוף: יש מאכער ויש עורך דין.
ישראל אייכלר: אני מציין את האפשרויות השונות להשיג את מה שהיו צריכים להשיג באופן טבעי.
ישראל אייכלר: באופן טבעי אדם היה נזקק והיה צריך ללכת לפקידי הביטוח הלאומי, יש מספיק פקידים, שהיו צריכים לתת לו את השירות מ-א' ועד ת' בלי להזדקק לשום דבר.
ישראל אייכלר: כשאני מצלצל 144, אני לא צריך מישהו, עורך דין או מאכער, שיגיד לי שהפקידה תאמר לי מה מספר הטלפון אותו אני מבקש לקבל.
ישראל אייכלר: אנחנו נמצאים במדינה במצב בלתי אפשרי כאשר הבירוקרטיה כל כך גדולה.
ישראל אייכלר: נדמה לי שאמרתי לך, אבל אם לא, אני אומר לך גם בוועדה שלך שיש שתי שיטות שלטון.
ישראל אייכלר: יש שיטת סטאלין שאומרת שאדם שהוא פושע, כל מי שנראה כמוהו באזור שהוא יכול להימצא, נאשם כדי שהפושע הזה לא יוכל לפגוע במשטר.
ישראל אייכלר: יש שיטה דמוקרטית שאומרת שגם אם יש כאן פושע וגם אם יש פה עשרה פושעים, אסור שהאדם שהוא איננו פושע ייפגע בגלל הפושעים.
ישראל אייכלר: איש אחד יחטא ועל כל העדה תקצוף.
ישראל אייכלר: הבירוקרטיה הישראלית בנויה בצורה שכולם גנבים אלא אם יוכיחו אחרת.
ישראל אייכלר: זאת שיטה חולה.
ישראל אייכלר: אפילו ארצות הברית שהיא קפיטליסטית, האזרח זכאי ולא רק בבית המשפט אלא גם כשהוא בא לבקש שירות וגם אפילו במס הכנסה.
ישראל אייכלר: עד שלא תפסו אותך שגנבת, מאמינים לספרים שלך.
ישראל אייכלר: כאשר בא נכה, בא חולה, לוועדה של ביטוח לאומי, לכאורה, אם הייתה גישה דמוקרטית – אמריקאית או אירופאית - אנושית, היו אומרים שקודם כל מגיע לך ועכשיו בוא נראה מה כן מגיע לך ומה לא מגיע לך.
ישראל אייכלר: נוצר מצב כאן, בגלל החשש שיש מנצלים – ויש מנצלים – פוגעים באלה שלא מנצלים.
ישראל אייכלר: לכן נוצרה התעשייה הזאת שאלמלא השיטה הזאת, לא היינו צריכים לא את החוק של מיקי ולא שום דבר אלא אדם היה בא, היה לוקח עורך דין או שהמדינה הייתה נותנת עורכי דין.
ישראל אייכלר: כפי ששמעתי מיושב ראש ארגוני הנכים, המדינה מציבה אנשים אבל הם לא עושים את מלאכתם כמו שעושה עורך דין פרטי שיש לו עניין כספי.
ישראל אייכלר: לכן החולה נפגע ואז הוא פונה או לעורך דין או למאכער או לחברות.
ישראל אייכלר: מה אלה החברות?
ישראל אייכלר: יש כאן בעיה נוספת.
ישראל אייכלר: הם לא לוקחים כסף מאנשים שלא הצליחו בעניינם.
ישראל אייכלר: הווה אומר, חברה הרי היא לא גמ"ח ולכן אם עם עשרה אנשים הם לא הצליחו ולא השיגו עבורם משהו, הם לא הרוויחו.
ישראל אייכלר: לכן, מאיפה הם לוקחים את הכסף?
ישראל אייכלר: מעשרה אנשים לגביהם הם כן הצליחו ואז הם משלמים והם צריכים לממן את הצד הזה.
ישראל אייכלר: לכאורה היינו יכולים להגיד להם שזאת בעיה שלהם, אבל הנכים באים ואומרים שאם לא יהיו להם חברות כאלה – ואנחנו הרי יודעים שבלי מאכערים, בלי להבדיל עורכי דין ובלי החברות - אי אפשר להשיג את מה שמגיע לאותם אנשים.
ישראל אייכלר: לדוגמה, אתמול מישהי שגרה בביתר, אישה שקיבלה עכשיו זכאות לנכות לא של מאה אחוזים אבל נכות שהגיעה לה, אמרו לה שבלי מישהו שיסדר את זה, לעולם היא לא הייתה מקבלת את זה.
ישראל אייכלר: לכן אנחנו צריכים לאזן בחוק הזה בין מישהו שסתם ממסחר עם כאבו של החולה לבין מישהו שבאמת נותן שירות באופן שהאזרחים צריכים אותו, גם אלה שלא מגיע להם כדי שידעו שלא מגיע להם, וגם אלה שכן מגיע להם.
ישראל אייכלר: אני לא נכנס לאחוזים אבל כשאנחנו קובעים את האחוז שצריך לתת להם, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שיש שני סוגים של אנשים שעובדים בזה.
ישראל אייכלר: יש כאלה שעושים את זה עם קשרים וכישורים וכלום, ויש כאלה שמשקיעים.
ישראל אייכלר: אגב, אותו עורך דין שבא להגיש את זה, הוא לא לוקח אנשים שאין להם סיכוי אלא הוא לוקח רק אנשים שיש להם סיכוי.
ישראל אייכלר: לעומת זאת, החברות, אנחנו צריכים בחוק להבטיח שכל מי שכן עושה, עושה בשביל כולם, זאת אומרת, מי שפונה - אני לא לוקח ממך כסף, אבל אם אני אשיג, אני לוקח כסף.
ישראל אייכלר: עלה בדעתי רעיון ובזה אני אסיים, איך אני אבטיח שהחברות לא ינצלו את העובדה ונניח יש להן שמונים אחוזים של הצלחות, אז כולם משועבדים בגלל שהם לא הצליחו בעשרים אחוזים.
ישראל אייכלר: יכול להיות, ואני רק חושב בקול וזאת לא תורה מסיני, שצריך לעשות את האחוז שנקבע לעורכי דין, למאכערים ולחברות אותו הדבר אבל לאפשר לחברה שמשקיעה בדבר הזה לקבוע איזה רף של הוצאות שהיו לה בעניין הזה ושאותן תוכל להוסיף לאחוזים.
אלי אלאלוף: היות ואתה מתקרב לסוף דבריך, שתדע שהחישובים נעשו על ידי רואה חשבון יהודה מלול.
אלי אלאלוף: יש לך את המסמך לידך ויש בו את כל השיקולים.
ישראל אייכלר: כולל מה שאמרתי?
מיקי רוזנטל: כולל כל ההוצאות.
אלי אלאלוף: כל השיקולים בנייר.
מיקי רוזנטל: זה עונה כל מה שאמרת.
אלי אלאלוף: ניצלת את הזכות הגדולה של חבר כנסת.
אלי אלאלוף: אני מבקש שבהמשך הדיון תהיה אך ורק התייחסות לסעיפים שנקרא עתה.
אלי אלאלוף: קראנו סעיף בדברי ההסבר.
אלי אלאלוף: האם יש מישהו שרוצה להתייחס?
<נעה בן שבת: סעיף ההגדרות.
אלי אלאלוף: בבקשה, עורך דין מרקמן.
אלי אלאלוף: אני מזכיר את כללי המשחק לפיהם כל אחד אומר את שמו ואת מי הוא מייצג כדי שדבריו ייכנסו לפרוטוקול.
<גלעד מרקמן: לשכת עורכי הדין.
<גלעד מרקמן: אנחנו מבקשים למחוק את המילה "כאמור" לאחר תעודת רופא שניתנה בידי רופא כיוון שאחרת יוצא מכך שחוות דעת שניתנו על ידי רופא שלא בתחום מומחיותו לא נכללות בחוק ואז אין הגבלה.
<גלעד מרקמן: המטרה של חוות דעת מקצועית היא בעצם למנוע לקיחת עוד כספים עבור חוות דעת מקצועיות במסגרת מסוימת.
<גלעד מרקמן: אם אנחנו מחריגים את זה שלמשל רופא כללי נותן חוות דעת על כל הליקויים, יאמרו שזה לא תחום מקצועו ואם אני לא מוגבל, אני יכול לקחת יותר.
<נעה בן שבת: אולי נסביר מהי חוות דעת מקצועית כי נדמה לי שיש כאן בלבול.
<נעה בן שבת: חוות דעת מקצועית נכנסת במסגרת הדברים שאפשר.
<נעה בן שבת: אם אין זיקה וזה לא ניתן כתלות באחוזי ההצלחה, בסופו של דבר בתוצאות, היא נמצאת מחוץ למגבלת התשלומים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה החריג ובכך אנחנו גם מאפשרים, כפי שגם הציע חבר הכנסת אייכלר, למי שנותן את השירותים הרפואיים, הם יינתנו מחוץ למסגרת התשלומים כי ככל שמדובר באמת בחוות דעת רפואית, אם יש לה עלויות, אם היא באמת משמעותית ונדרשת.
אלי אלאלוף: היא חיצונית למערכות.
<נעה בן שבת: כמובן היא צריכה להיות בידי רופא בתחום מומחיותו.
<נעה בן שבת: אם יש לי איזה רופא כללי שהוא נותן חוות דעת על כל נושא ועל כל תחום שבעולם, אני חושבת שזה צריך להיות במסגרת התשלומים שהחברה או המייצג – עורך הדין לא יכול לעשות זאת – גובה.
מיקי רוזנטל: זאת לא חוות דעת.
<גלעד מרקמן: אני מסכים על העיקרון.
<גלעד מרקמן: אין לנו ויכוח על העיקרון אבל שימו לב לניסוח.
<גלעד מרקמן: כיוון שאנחנו מחריגים מחוות הדעת חוות דעת לא מקצועיות, זה פותח את הפתח שדווקא לאותן חוות דעת מקצועיות - - -
מיקי רוזנטל: סליחה, אדוני, מר מרקמן, יש מינוחים מקצועיים לחוות דעת.
מיקי רוזנטל: חוות דעת יכול לתת רק רופא בתחום מומחיותו ולזאת הכוונה וזה מה שנכתב כאן בחוק, נקודה.
מיקי רוזנטל: יש סיכום רפואי שהוא אגדה אחרת, הוא מעולם אחר והוא משהו אחר.
מיקי רוזנטל: הוא בכלל לא שייך והוא לא מוזכר כאן מהסיבות שאתה בעצמך מנית.
<גלעד מרקמן: בגינו אפשר לקחת שכר נוסף?
<גלעד מרקמן: את זה אני רוצה למנוע.
מיקי רוזנטל: הרי החוק קובע שאי אפשר לקחת שכר נוסף.
<גלעד מרקמן: תשימו לב שהחוק - יש לקונה - יאפשר להתחמק.
<גלעד מרקמן: אני מסכים על העיקרון אבל אני מתריע על כך שהחוק יוצר לקונה שחוות דעת לא מקצועיות לא מוסדרות ואפשר יהיה לגבות כסף בגינן.
מיקי רוזנטל: הוא לא מתאר פעולות.
מיקי רוזנטל: אין דבר כזה, אבל אני אבדוק את זה.
<גלעד מרקמן: תבדקו.
אלי אלאלוף: אחרי הישיבה.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה לומר שבסעיפים אחרים תגיע גם לנקודה בה חוות דעת רפואית תינתן.
אלי אלאלוף: כל מה שניתן על ידי החברה, זה לא במקום חוות דעת רפואית שהיא חיצונית והיא ניתנת באמצעות רופא שאינו קשור למערכות השונות.
אלי אלאלוף: נגיע לסעיף הזה.
ענת ברקו: אני רוצה לומר שיש כאן מערכת נתונים שחייבת להישמר.
ענת ברקו: מצד אחד כל האנשים יזכו לטיפול נאות ומצד שני אנחנו לא נראה אנשים שהקצבה שלהם הולכת והופכת להיות איזשהו מקור הכנסה לחברות או לעורכי דין כאלה ואחרים.
ענת ברקו: צריך לתת לכולם להרוויח מהסיטואציה.
ענת ברקו: יש כמה סוגיות שאנחנו התייחסנו אליהן בבדיקת הנושא.
ענת ברקו: קודם כל, האם אפשר לשלם מחיר קבוע ולאפשר חלופה של מחיר קבוע למשל.
אלי אלאלוף: אתמול הייתה התייחסות.
אלי אלאלוף: שוב אני חוזר ואומר, ברשותך, שאני אשמח אם נתייחס לסעיפים עליהם אנחנו כרגע דנים כי אחרת נתרחב כל הזמן ונחזור עליהם.
אלי אלאלוף: תסיימי את זכות הדיבור שלך, אבל אתמול דנו במחיר פיקס.
ענת ברקו: אני מצטערת, אני יושבת בהרבה ועדות.
אלי אלאלוף: אני חוזר לכללי המשחק של היום.
אלי אלאלוף: היום מתייחסים רק לסעיפים שהוקראו על ידי היועצת המשפטית.
ענת ברקו: מה קורה במקרה של ערעור?
ענת ברקו: מה קורה במקרה שמדובר בנפגעי עבודה?
ענת ברקו: האם זה יעלה היום?
ענת ברקו: אנחנו נתייחס לזה היום?
אלי אלאלוף: אנחנו דנים כאן בשתי סוגיות של אנשים, או נכות כללית או נפגעי תאונות עבודה ומחלות מקצוע.
ענת ברקו: והאם יש אפשרות שבאמת אנשים יוכלו לשלם מראש את הסכומים האלה ולא לסחוב אותם לאורך זמן.
אלי אלאלוף: בכללית זה נדון אבל נגיע לסעיף הזה.
<אילת גולומב פלנר: אני מייצגת את חברת לבנת פורן, המרכז למימוש זכויות רפואיות.
<אילת גולומב פלנר: אני חושבת שמה שחבר הכנסת אייכלר אמר רלוונטי בדיוק לסעיף הזה ואני אנסה להסביר מדוע אני לא חושבת שיש פתרון בהצעת החוק לבעיה שהעלה חבר הכנסת אייכלר.
<אילת גולומב פלנר: החברות נותנות שירות שהוא במהותו שירות רפואי.
<אילת גולומב פלנר: בתוך השירות הרפואי הזה יש שני נדבכים עיקריים.
<אילת גולומב פלנר: הנדבך הראשון הוא נדבך של איסוף החומר הרפואי, שליחה לבדיקות רפואיות, קבלת החומר, איסוף החומר ודאגה לתיק רפואי שיוגש בסופו של דבר למוסד לביטוח לאומי.
<אילת גולומב פלנר: השלב השני, הנדבך הנוסף, הוא הכנה של סיכום רפואי או חוות דעת רפואית שחתומות על ידי רופא ושזה מסמך שהרופא עורך.
אלי אלאלוף: רופא מתוך המערכת.
<אילת גולומב פלנר: זה יכול להיות רופא מתוך המערכת וזה יכול להיות מחוץ למערכת, אבל זה חלק מהעבודה של החברה במובן הזה שהחברה עובדת יחד עם הרופא בשיתוף פעולה כדי שלרופא תהיה באמת עבודה מוכנה, שהוא יכול לעשות סיכום רפואי כמו שצריך בלי שהוא צריך לעשות את כל השלבים הקודמים אלא הוא באמת עושה רק את העבודה הרפואית ולא את העבודה הבירוקרטית שכרוכה בזה שקשורה בהבנה רפואית, וגם משום שהרופא בסופו של דבר צריך היות זה שכותב ולוקח אחריות על הסיפור הרפואי.
<אילת גולומב פלנר: השלב הסופי הזה, מבחינתנו, לא הובא לידי ביטוי בדוח מלול במובן הזה שמה שדוח מלול עשה זה מיצוע של כל העלויות ולא בדק כמה באמת צריך כדי להשקיע את שלושת הנדבכים האלה.
<אילת גולומב פלנר: הממוצע שהוא עשה לא מאפשר לחברות לעשות את הנדבך העליון וחלק גדול מהנדבך השני עליו דיברתי אלא בעיקר את השלב הבירוקרטי.
<אילת גולומב פלנר: לכן בסופו של דבר, אם אתם תלכו על ההמלצה של דוח מלול שהוא ממצעת, תהיה חתירה לתחתית במקום חתירה למעלה.
<אילת גולומב פלנר: המטרה, לדעתי, של הכנסת היא ליצור חתירה למעלה, לאיכות הכי גבוהה אבל ייווצר ההפך.
<אילת גולומב פלנר: אני רוצה להתייחס לסעיף הספציפי.
אלי אלאלוף: בחצי שנה האחרונה התייחסתם לזה.
<אילת גולומב פלנר: לא.
<אילת גולומב פלנר: לחוות הדעת המקצועית.
אלי אלאלוף: לסעיף הזה התייחסתם בחצי השנה האחרונה והגבתם?
<אילת גולומב פלנר: בוודאי.
<אילת גולומב פלנר: בכל נייר שהוגש לכנסת כתבנו את זה.
<אילת גולומב פלנר: כאשר מחריגים חוות דעת מקצועיות ואומרים שמחריגים רק חוות דעת שהן מתאימות לבית משפט, לא מאפשרים לרופא שעושה חוות דעת שהיא לא מיועדת לבית משפט – כל העניין הזה של בית משפט בכלל לא רלוונטי לוועדות הביטוח הלאומי.
<אילת גולומב פלנר: חברת לבנת פורן מגישה עם כל תביעה שמוגשת לביטוח לאומי חוות דעת רפואית וחוות הדעת הרפואית הזאת נעשית על ידי רופא שמבין בתחום הזה ומומחה בתחום הזה ויודע לקבל את כל האינפורמציה שהוא צריך מכל הרופאים - יש לנו 25 רופאים בחברה – ולעשות סיכום שמדבר אל הרופאים שיושבים בוועדות הביטוח הלאומי.
<אילת גולומב פלנר: אתם מחריגים ולא מאפשרים לנו לעבוד עם רופאים שיכתבו חוות דעת רפואית אבל היא לא חוות דעת שמתאימה לבית משפט, שזה עולם לא רלוונטי.
<נעה בן שבת: היא לא חוות דעת.
<נעה בן שבת: היא סיכום רפואי.
<אילת גולומב פלנר: לדעתנו היא חוות דעת משום שיש תחום כזה ואפילו באוניברסיטה היום לומדים את זה.
אלי אלאלוף: סיכום רפואי וחוות דעת, זה אותו הדבר.
אלי אלאלוף: זה בדיוק במה שאת מנסה לשכנע אותנו.
<אילת גולומב פלנר: אני אנסה להסביר.
<אילת גולומב פלנר: אולי לא כולם יודעים מהו סיכום רפואי.
אלי אלאלוף: בהגדרות שלנו לא כתוב ההבדל בין זה לבין זה?
<נעה בן שבת: כתוב חוות דעת רפואית, כל אחד מאלה.
אלי אלאלוף: יש הגדרות.
אלי אלאלוף: תתייחסו להגדרות האלה.
<אילת גולומב פלנר: אני רוצה לומר שחוות דעת רפואית כאן, בכלל לא רלוונטית לביטוח לאומי.
<אילת גולומב פלנר: חוות דעת שרלוונטית לביטוח לאומי, היא חוות דעת מקצועית.
אלי אלאלוף: בדרך כלל כשאומרים לנו שלוש פעמים, לפחות פעמיים זה מיותר כי אנחנו משתדלים להבין בפעם הראשונה.
ישראל אייכלר: אני עוד לא הבנתי.
ישראל אייכלר: חוות דעת שכתוב כאן בחוק, נקראת חוות דעת שהולכת לבית המשפט?
מיקי רוזנטל: של רופא מקצועי.
<נעה בן שבת: היא ערוכה לפי פקודת הראיות, היא עשויה לפי פקודת הראיות.
<נעה בן שבת: זה אומר שלמשל יש בדיקה.
ישראל אייכלר: למה זה צריך להיות לפי פקודת הראיות?
מיקי רוזנטל: כי זאת המשמעות של חוות דעת.
ישראל אייכלר: חוות דעת רפואיות?
ענת ברקו: זאת המשמעות של חוות דעת.
<נעה בן שבת: אם זה באמת משהו מאוד יקר שעולה הרבה כסף, אנחנו לא רוצים להטיל עלות מאוד מאוד גדולה על החברות.
<נעה בן שבת: אם מדובר בסיכום מחלה שעושה רופא שיושב והוא עובד של החברה והוא נמצא בתוך החברה.
ישראל אייכלר: אם מדובר בחוות דעת רפואית.
<נעה בן שבת: זאת לא חוות דעת רפואית.
<נעה בן שבת: זה סיכום.
<נעה בן שבת: הוא עושה סיכום.
מיקי רוזנטל: אני לא רוצה להאריך את הדיון ולכן ברשותך אני אסביר בשתי דקות.
<ערן בקר: חוות דעת רפואית, לפי פקודת הראיות, יש לה אינסטנציה מקצועית שהיא כתובה כפי שהיועצת המשפטית תיארה.
<ערן בקר: סיכום רפואי הוא סיכום רפואי וגם בוועדות הרפואיות אנחנו עושים שימוש על בסיס קבוע בחוות דעת רפואיות.
אלי אלאלוף: לא נכנסת לפרוטוקול כי לא הצגת את עצמך.
<ערן בקר: לשכת עורכי הדין.
<ערן בקר: אני כמובן מצדד בדברי היועצת המשפטית שחוות דעת מקצועית היא חוות דעת על פי פקודת הראיות.
<ערן בקר: יש אינסטנציה מקצועית.
<ערן בקר: אנחנו מגישים חוות דעת על בסיס קבוע במסגרת הוועדות הרפואיות, בעיקר ליישם תקנות של קביעת דרגת נכות בתאונות עבודה, נכות מעבודה, וכשיש ערעורים לבתי הדין לעבודה, חוות הדעת הרפואיות המקצועיות משמשות שם.
<ערן בקר: מעבר לכך, כאשר רופא יושב בוועדה רפואית והוא רואה חוות דעת לדוגמה של מומחה בתחום האורתופדי, הוא חייב להתייחס לחוות הדעת המקצועית ולא לסיכום רפואי.
<אילת גולומב פלנר: למה שזה יהיה לפי פקודת הראיות?
אלי אלאלוף: אני רוצה לומר שאני קובע את הזמן לכל פרק בחוק.
אלי אלאלוף: לא אתן לפרק אחד לאכול לנו את כל היום.
אלי אלאלוף: מיקי, אתה רוצה התייחסות?
מיקי רוזנטל: אני לא רוצה.
מיקי רוזנטל: כבר התייחסתי.
אלי אלאלוף: אי אפשר ששלושה נציגים מאותו גוף יציגו את העמדה של אותו גוף.
<מלכיאל בלס: אני מייצג את איגוד חברות למימוש זכויות רפואיות.
<מלכיאל בלס: ההפניה לפקודת הראיות מדברת על בתי משפט.
<מלכיאל בלס: המסמכים האלה מוגשים לוועדות מעין שיפוטיות בביטוח הלאומי.
<מלכיאל בלס: לכן מחברים כאן בין משהו שהוא בית משפט לבין משהו שהולך להליך אדמיניסטרטיבי.
מיקי רוזנטל: אין פנייה בחוק להגיש.
מיקי רוזנטל: אף אחד לא מונע את זה מכם.
אלי אלאלוף: מיקי, אתה נופל בדיוק בנקודה ממנה רצית שניזהר.
<נעה בן שבת: אני מבינה שרואה חשבון מלול הביא בחוות הדעת שלו את מלוא העלויות של החברות, כולל העלויות של חוות דעת.
<אילת גולומב פלנר: לכן הוא אמר שהחברה שלנו תגיע להפסד.
<אילת גולומב פלנר: בדיוק בגלל זה.
אלי אלאלוף: רואה חשבון מלול רוצה להתייחס.
<יהודה מלול: העליות של חוות הדעת הרפואיות כמובן שנכללו.
<יהודה מלול: במידה והייתה חברה שהיו לה עלויות יותר גבוהות מהחברות האחרות, כמובן נעשה מיצוע כך שהעלות הממוצעת היא יותר נמוכה מהעלות שלה.