GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלעד מרקמן: בזה הוא רוצה אני אטפל לו.
<גלעד מרקמן: הוא קיבל כבר את הגמלה והוא מבקש ממני לטפל בנושא הזה.
<גלעד מרקמן: אני לא זכאי לקבל שום שכר?
<נעה בן שבת: אתה רוצה לגבות את אותם אחוזים?
<גלעד מרקמן: אני כרגע רוצה להבין.
<גלעד מרקמן: היום בא אלי אדם לפי סעיף (4) ואומר לי, טפל לי בזה.
<גלעד מרקמן: אני מודה ומתוודה, אני נתקלתי אולי באחד או שניים שהגיעו, אבל אני רוצה לדעת.
<גלעד מרקמן: אסור לי לגבות שכר?
<שלומי מור: בדרך כלל זה כרוך בתביעה לגמלה.
<אילת גולומב פלנר: לא, לא נכון.
<אילת גולומב פלנר: הוא מקבל רכב 1,300 ואתה רוצה להעלות לו מ-1,300 ל-1,800.
אלי אלאלוף: אני מבקש, זה לא שיח.
אלי אלאלוף: אנחנו לא ניתן כאן תשובות, ברשותך.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שלא נתייחס להערות.
אלי אלאלוף: ההערה במקום.
אלי אלאלוף: עד הפגישה הבאה של כולם, יהיו דיונים פנימיים בין היועצים המשפטיים למיניהם שקשורים למערכת הציבורית ונבוא עם כמה תשובות שכרגע לא תקבלו אותן.
<אדיר ברונשטיין: אנחנו שמענו כאן, ואתה אמרת שאנחנו יכולים להציע הצעות, שהיום לא יוחלט.
<אדיר ברונשטיין: שמעתי את עורך דין מרקמן ושמעתי את מר גוזלן.
<אדיר ברונשטיין: כל הדברים האלה שנאמרים הם ביחס למה שאמר רואה חשבון מלול, שיש עלות של תיק שהיא בערך 8,000 שקלים, שהיא אמורה לפתור את הבעיות האלה.
<אדיר ברונשטיין: אני מציע כאן הצעה והיא שמעבר לעלות של התיק – אנחנו הרי לא רוצים לעבוד בחינם – צריך לחשב עוד איזשהו שכר מעבר ל-8,000 שקלים.
<אדיר ברונשטיין: אני מבקש להציע את ההצעה כי אני רוצה להציע אותה כי אני חושב שהיא הצעה שאמורה לפתור חלק מהבעיות.
<אדיר ברונשטיין: יהיו 8,000 שקלים, מה שאמר רואה חשבון מלול, פלוס תוספת מסוימת על זכייה.
<אדיר ברונשטיין: אם זאת לא זכייה, בוודאי שהוא לא קיבל שום דבר.
<קריאה: גם אין עמלת מינימום.
<אדיר ברונשטיין: אני מבקש שזה יירשם כהצעה.
אלי אלאלוף: אתם חושבים להביא אותנו כל פעם לדיון מחדש.
אלי אלאלוף: אין התייחסות למה שאמרת.
<א.ש: אני חושב שהפתרון צריך להיות על ביטוח לאומי ולא ליפול על הלקוח הסופי.
<גלעד מרקמן: הערה לגבי שכר המינימום.
<גלעד מרקמן: אני לא יודע אם תחליטו או לא תחליטו, אבל צריך לקחת בחשבון שהעלות של טיפול של חברה ושל עורכי הדין היא שונה.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים.
אלי אלאלוף: גם הלחץ של חלק מכם על המערכת, זה ברור.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהקראה.
אלי אלאלוף: עמוד 14, סעיף 315ה.
<נעה בן שבת: עד עכשיו ראינו איך אנחנו מחשבים את הסכום הכולל שיחושב לתשלום ועכשיו אנחנו רואים איך גובים אותו.
<נעה בן שבת: 315ה הגבלה על מועדי גביית התשלומים התשלומים האמורים בסעיף 315ב(א) ייגבו במועדים שבהם משולם חלק הגמלה שכנגדו הם משולמים, אולם הצדדים רשאים להסכים בכתב על הקדמת גביית התשלומים בכפוף לסייגים אלה: זאת אומרת, אם אנחנו גובים לשישים חודשים, אנחנו צריכים שיהיה תשלום כנגד כל מועד של תשלום חלק הגמלה.
<נעה בן שבת: הצדדים יכולים להסכים ביניהם על ההקדמה אבל יש כאן הגבלות.
<נעה בן שבת: עד המועד שבו התקבלו לראשונה תשלומים מהמוסד לא ייגבה סכום כלשהו למעט דמי הגשת התביעה ואותם אפשר יהיה לגבות ממועד הגשת התביעה ואילך.
<נעה בן שבת: בכנסת הקודמת הוצע להקדים שני שליש מעת הגשת התביעה למועד ההתקשרות.
<נעה בן שבת: אם אתה זוכר, אדוני, בדיון הקודם עלתה בקשה לקרוא לתשלום הזה דמי פתיחת תיק כדי להקדים את מועדו.
<נעה בן שבת: השאלה מה מועדו ומה הקשר להגשת התביעה.
<נעה בן שבת: זו שאלה שנשאלה ואני מניחה שגם יתייחסו אליה.
<נעה בן שבת: שילם המוסד סכום בעד תקופה שקדמה להחלטה בתביעה, לא ייגבה על חשבון הסכום המגיע כאמור בסעיף 315ב(א) תשלום העולה על סכום השווה ל-35 אחוזים מהסכום ששולם כאמור, והתשלום כאמור ייזקף על חשבון הסכומים המגיעים לפי סעיף 315ב.
<נעה בן שבת: חישוב התשלום שאפשר לגבות כאמור לא ישתנה אף אם יחול שינוי בסכום הקצבה לאחר מועד התשלום שהוקדם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מדברים על אותו תשלום רטרואקטיבי, מתוכו הגבייה של אותו תשלום כפול שישים חודשים או אותם מקרים בהם יש תשלום אחר, אפשר לגבות מתוך החלק הרטרואקטיבי סכום שהוא גבוה יחסית של 35 אחוזים, לגבות על חשבון אותו תשלום נוסף שמגיע.
<נעה בן שבת: יש כאן עוד הוראה שתחזור לאחר מכן גם בסעיפים הבאים.
<נעה בן שבת: אם אנחנו מקדימים את התשלומים, שינוי בתשלום הגמלה לאחר מכן לא ישפיע ולא יהיו התחשבנויות חוזרות להחזרת הסכום.
<נעה בן שבת: יתרת התשלום המגיעה לפי סעיף 315ב(א) בעד טיפול בתביעה לקצבה חודשית, ככל שנותרה, תיגבה בתשלומים חודשיים שכל אחד מהם לא יעלה על סכום השווה ל-25 אחוזים מהקצבה המשולמת באות חודש.
<נעה בן שבת: גם כאן אנחנו מדברים עכשיו על כך שהיתרה שלא כוסתה באותם 35 אחוזים מהסכום הרטרואקטיבי, תשולם בתשלומים חודשיים עד 25 אחוזים מסכום הגמלה באותו חודש, כאשר המטרה היא להשאיר בידי התובע לפחות 75 אחוזים מסכום הגמלה לצרכיו כי הגמלה נועדה לצרכיו של התובע.
<נעה בן שבת: גם כאן, אם יחול שינוי בסכום הקצבה לאחר מועד התשלום שהוקדם, זה לא יביא להתחשבנויות מחודשות לאחר מכן.
<אלון אהרונוב: לגבי הסיפא שאמרת, אם יורידו את הקצבה לחצי, לא צריך להחזיר כסף?
<נעה בן שבת: אם אתה הקדמת את מועד התשלום ועדיין לא הסתיימו התשלומים.
<נעה בן שבת: אם הסתיימו התשלומים, לא תהיה ההתחשבנות הזאת מחדש.
<נעה בן שבת: זה סעיף שהולך לקראתכם.
מיקי רוזנטל: זה לטובתכם.
מיקי רוזנטל: הסעיף הוא לטובתכם.
<אלון אהרונוב: אני מדבר עכשיו על טובת המבוטחים.
<אלון אהרונוב: גם היום אני מחזיר כסף.
מיקי רוזנטל: אם אתה רוצה באופן וולנטרי, לא ייקחו אותך לבית משפט.
מיקי רוזנטל: החוק לא מחייב.
<נעה בן שבת: כאשר היום אתם משלמים ואחר כך חל שינוי בזכאות של המבוטח, אתם מחזירים לו כסף?
<אלון אהרונוב: חד משמעית, כן.
<נעה בן שבת: אולי צריך לשנות את זה.
<אלון אהרונוב: חייבים לשנות את זה.
<אלון אהרונוב: זה נגדנו.
<אלון אהרונוב: אני בעד.
<יניב גוזלן: אני מבקש להתייחס לקטע הזה בצורה יסודית לטובת המבוטחים אבל גם לאפשר לקיים את החברות.
<יניב גוזלן: הנושא הראשון עליו דיברנו גם בפגישה הקודמת וגם בפגישות האישיות שעשינו.
<נעה בן שבת: במקרה שלמשל היה עדכון של הסכומים במסגרת חקיקה, אתה גם כן גובה סכום יותר גבוה?
<נעה בן שבת: אתה נשאר באותו סכום?
<נעה בן שבת: אז אתה רק מוריד את זה למטה.
<נעה בן שבת: זה הולך רק למטה.
<אלון אהרונוב: אני גם מחזיר.
<אלון אהרונוב: יש עוד הרבה דברים שלא בדקו ולא יודעים מה אנחנו עושים.
<יניב גוזלן: אני רוצה להתייחס מהתחלה.
<יניב גוזלן: אנחנו ביקשנו מהיועצת המשפטית גם בכנסת הקודמת בדיונים, ואנחנו חוזרים ומבקשים כעת, לקבל את דמי הפתיחה במועד חתימת הסכם ההתקשרות וגם הסברתי למה וגם הצעתי חלופה שאנשים לא יהיו חשופים לנזק.
<יניב גוזלן: התהליך של הכנת התיק אורך שלושה-ארבעה חודשים וזה הזמן המהותי ביותר מבחינת ההוצאות והאינטנסיביות גם בצד החברות וגם בצד הלקוחות.
<יניב גוזלן: אם הלקוח לא שילם דמי פתיחת תיק, הוא לא מחובר לתהליך ואין לו התחייבות כך שפשוט התיקים לא יוגשו כפי שהם מוגשים היום.
<יניב גוזלן: לכן אנחנו מבקשים להקדים את זה למועד ההתקשרות.
<יניב גוזלן: אני הצעתי גם אפשרות שאם הייתה התקשרות ולא הוגש התיק, הכסף יוחזר.
<נעה בן שבת: תוך כמה זמן נדע אם התיק הוגש או לא הוגש?
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים לקבוע איזשהו פרק זמן.
<יניב גוזלן: זה נושא שצריך לדון בו.
אלי אלאלוף: בוא נדון.
אלי אלאלוף: יש הצעות?
מיקי רוזנטל: למה לחזור לנקודה?
מיקי רוזנטל: אם כבר היינו בנקודה, תגיד מה דעתך.
<יניב גוזלן: לדעתי תקופה של תשעה חודשים היא תקופה סבירה.
אלי אלאלוף: מישהו יבוא, ישלם על פתיחת תיק וימתין תשעה חודשים.
<יניב גוזלן: עד תשעה חודשים.
<יניב גוזלן: בדרך כלל זה לוקח שלושה-ארבעה חודשים.
אלי אלאלוף: שאלת הבהרה כדי להבין מה הייתה ההצעה שלכם.
אלי אלאלוף: אתה אומר שהיום באים להירשם, פותחים תיק, תשלום פתיחה.
אלי אלאלוף: אז ממתינים עד תשעה חודשים.
<יניב גוזלן: אני אומר שהיום בממוצע התיק מוגש כך שממועד ההתקשרות עם הלקוח ועד מועד ההגשה, סדר גודל של שלושה-ארבעה חודשים.
<יניב גוזלן: יש מקרים חורגים והזמן מגיע לשישה-שבעה חודשים.
<יניב גוזלן: זה גם תלוי בשיתוף הפעולה של הלקוח.
<יניב גוזלן: הצעת החוק כפי שהיא מנוסחת כעת אומרת שהלקוח ישלם במועד ההגשה.
<יניב גוזלן: לא נגיע עם הלקוח למועד ההגשה אם הוא לא ישלם שכר טרחה במועד ההתקשרות כי הוא לא יגלה מחויבות לתהליך.
<יניב גוזלן: לא כואב לו.
מיקי רוזנטל: דמי רצינות.
אלי אלאלוף: אתה רוצה עד תשעה חודשים.
מיקי רוזנטל: במידה ולא יהיה טיפול, יוחזר לו הכסף.
<יניב גוזלן: זאת אפשרות אחת.
<ערן בקר: אם עבדת ועבדת ועבדת במשך תשעה חודשים והוא בסוף החליט שהוא לא רוצה.
מיקי רוזנטל: אני לא הייתי רוצה לקחת ממך את הכסף הזה.
<יניב גוזלן: אני גם קשוב כאן להערות של חבריי.
<יניב גוזלן: מאוד יכול להיות שהדברים שמעירים לי כאן, גם עורכת הדין גולומב וגם חברי לשכת עורכי הדין, שיש מצב שאנחנו עובדים והלקוח לא שיתף פעולה ולכן לא נוכל להיכנס לעימות האם לא הגשנו את התיק בגלל אי שיתוף הפעולה שלו וכולי ואפשר לרדת מהרעיון שלי להחזיר את דמי פתיחת התיק.
<יניב גוזלן: בכל מקרה, זה חייב להיות בעת ההתקשרות כי אחרת לא תהיה הגשה וזה לטובת הנכים.
<יניב גוזלן: מדובר כאן על פריסת התשלומים.
<יניב גוזלן: אני הצגתי לחברי הכנסת שתחת ההצעה הנוכחית, אחרי שעבדנו שלושה-ארבעה חודשים, ולמוסד לביטוח לאומי לקח עוד 12 חודשים או 15 חודשים או 18 חודשים לספק לנו תשובות ויש זכייה, על פי הנוסחה שמוצעת כאן ייקח עוד 16-17 חודשים עד שנגמור לקבל בקצב של 25 אחוזים ו-35 אחוזים כמו שמוצע כאן כרגע.
<יניב גוזלן: זה אומר שהחברות יצטרכו לממן את התהליך, גם עורכי הדין, על פני שלושים, 35 וארבעים חודשים.
<יניב גוזלן: זה אומר סגירת החברות.
<יניב גוזלן: החברה שלנו תצטרך בנק שותף כי אחרת לא נוכל לממן.
<יניב גוזלן: עוד נקודה אחת באותו הקשר.
<יניב גוזלן: אני רוצה להבהיר שהתשלומים הרטרואקטיביים – ודיברנו על זה רבות – הם בדרך כלל כל תקופת הטיפול של המוסד לביטוח לאומי בתיק, נגיד כשנה, ועוד שנה רטרואקטיבית בדרך כלל.
<יניב גוזלן: זה סדר גודל של 24 חודשים.
<יניב גוזלן: רואה חשבון מלול חישב שקצבה ממוצעת היא 1,800 שקלים.
<יניב גוזלן: מדובר בסדר גודל של ארבעים אלף שקלים חד פעמי שקיבל הלקוח.
<יניב גוזלן: לקוחות רבים מעדיפים לשלם במזומן ולצאת מכאן קדימה.
אלי אלאלוף: לא במזומן.
אלי אלאלוף: במקום.
<יניב גוזלן: במקום.
<יניב גוזלן: בעת הזכייה.
<יניב גוזלן: זה כדי להיפטר מכלכלת בית שכרוכה בהסדרי תשלומים של 700 ו-800 שקלים לשישים חודשים.
<יניב גוזלן: יש אנשים שפשוט מוותרים.
<יניב גוזלן: אני מבקש לתת אפשרות ללקוח בחופש החלטתו לשלם בתקופות קצרות יותר וגם במקום.
אלי אלאלוף: את הנקודה הזאת אנחנו הבנו בדיונים המוקדמים ואנחנו נהיה מוכנים לשנות את האחוזים על הרטרואקטיביות וגם על הקצבאות.
אלי אלאלוף: אנחנו נבוא בהצעה קונקרטית ביום ראשון.
<גלעד מרקמן: אנחנו מודים על ההצעה.
<גלעד מרקמן: אני לא יודע מה ההצעה ויהיה מאוד קשה להתייחס אליה ביום ראשון.
אלי אלאלוף: יש לך זמן עד יום שלישי.
אלי אלאלוף: יש עוד שני דיונים.
אלי אלאלוף: אתם הכול יכולים לעשות עם סימני שאלה אבל תבואו ביום ראשון עם הצעה ואם היא תהיה כל כך רעה, תוכלו לדון גם ביום שלישי.
אלי אלאלוף: אני בטוח שנסגור את זה ביום ראשון.
אלי אלאלוף: תתכוננו, אנחנו סוגרים ביום ראשון.
<קריאה: אנחנו לא יכולים להתכונן כשאין לנו את ההצעה.
מיקי רוזנטל: גם אם ההצעה לא תיראה לכם, זאת תהיה ההצעה.
<יניב גוזלן: אני מבקש תיקון לדבריי.
<יניב גוזלן: אני חוזר בי מההצעה להחזיר את הכספים ואני אומר את זה משתי סיבות.
אלי אלאלוף: תוך חמש דקות אנחנו נועלים את ההתכנסות.
<גלעד מרקמן: אני אנסה לקצר.
<גלעד מרקמן: מכיוון שאתם אמורים להגיע עם הצעה ביום ראשון, נציע כמה הצעות כדי שתוכלו לשקול גם אותן ואולי לקבל אותן ביום ראשון.
<גלעד מרקמן: נתונים.
<גלעד מרקמן: קודם כל, צריך להתחיל עם חוות הדעת של רואה חשבון מלול.
<נעה בן שבת: אבל כרגע הוא לא נמצא כאן.
<קריאה: התוספת של 0.7 אחוז לחודש.
<גלעד מרקמן: בדיוק.
<גלעד מרקמן: רואה חשבון מלול בסעיף 9 אומר שאם אתם זוכים, החוק קובע מעבר לשלושה חודשים, יש לנו תוספת של 0.7 אחוז לשכר הטרחה לכל חודש עבור כל חודש זכייה מעבר לשלושה חודשים.
<גלעד מרקמן: זה לא מ-13 יהפוך להיות 13.7 אחוזים אלא זה 0.7 מתוך 13 או כמה אחוזים שייקבעו.
<גלעד מרקמן: אני עשיתי את החישוב לגבי עורכי הדין - זה קצת שונה לגבי החברות – וזה אומר שהפריסה שנקבעה לנו היא, אם אני מצליח לגבות את כל ה-35 אחוזים מראש, בין 20.28 חודשים ל-31.2 חודשים אם אין רטרואקטיביות
<נעה בן שבת: אם אין רטרואקטיביות.
מיקי רוזנטל: כן, אבל יש רטרואקטיביות.
<נעה בן שבת: אתה אומר אם אמרו מיום ההחלטה ואילך.
<גלעד מרקמן: פחות מעשרים חודשים לא יכול להיות, זה בין עשרים ל-31 ובהנחה ש-13 אחוזים.
<גלעד מרקמן: אם תשנו את זה, צריך לשנות את זה.
<גלעד מרקמן: בהנחה שאנחנו מדברים על איפה שהוא באמצע, פריסה של 25 חודשים, התוספת לשכר טרחה היא 15.4 אחוזים לפי רואה חשבון מלול.
<גלעד מרקמן: לא התייחסתם לזה אלא התעלמתם.
<נעה בן שבת: זה מחוץ למסגרת הזאת.
<נעה בן שבת: בכנסת הקודמת לפחות הוחלט לא לתת על זה ביטוי כי זאת הייתה התפיסה של הגנת הגמלה, שלא לקחת יותר מ-25 אחוזים מהגמלה.
מיקי רוזנטל: בחוקי הכלכלה גם הוסיפו שלושה אחוזים בשכר טרחה סיכון.
מיקי רוזנטל: יש כל מיני דברים שהיו לכאן ולכאן.
<גלעד מרקמן: אפשר להוסיף עוד חודשים.
<גלעד מרקמן: במקום שישים חודשים, יהיו קצת יותר ואז אתם נותנים לנו.
<גלעד מרקמן: חבר הכנסת רוזנטל אמר: רואה חשבון מלול, אנחנו מאמצים את זה.
<גלעד מרקמן: אני מבקש שתאמצו גם את הדברים שהם לטובתנו.
<גלעד מרקמן: מכאן אני רוצה לומר, אחת משתיים.
<גלעד מרקמן: אם מאמצים את חוות הדעת של רואה חשבון מלול, אם עושים את הפריסה, צריך להוסיף את האחוזים.
<גלעד מרקמן: אפשרות אחרת היא שתהיה אפשרות שזה באמת ישולם מראש כנגד ה-15 אחוזים האלה.
<גלעד מרקמן: זאת אומרת, אנחנו נוותר ללקוח, אתה משלם לי במזומן?
<גלעד מרקמן: אל תשלם לי את ה-15 אחוזים ריבית שאתה צריך לשלם לי על שלוש השנים פריסה.
<נעה בן שבת: אתה כבר עושה מסחר במה שעוד אין לך ביד.
<אילת גולומב פלנר: אפילו מקרר אי אפשר לקנות בשלושים תשלומים.
<גלעד מרקמן: זאת הייתה הקביעה של רואה חשבון מלול.
<גלעד מרקמן: אנחנו צריכים לממן את זה.
<גלעד מרקמן: אנחנו בשוק חופשי בכלכלה.
<גלעד מרקמן: זאת אפשרות אחת שאני מבקש להציע והיא אומרת הנחה של 15 אחוזים שאני נותן ללקוח, זאת אומרת, אני לא אגבה ממך את הפריסה.
<גלעד מרקמן: חלק מהלקוחות יעשו את זה ויאמרו שכדאי להם.
מיקי רוזנטל: אגב, אין חוק על מקררים אבל לכן יש חוקים על קצבאות.
מיקי רוזנטל: רק הערה קטנה ולא חשובה.
<גלעד מרקמן: העליתי עוד הצעות כדי לפתור את הבעיה ואני מבקש שתשקלו את זה כי זאת היא בעיה אקוטית.
<גלעד מרקמן: לא משנה אם תתנו עוד אחוז או פחות אחוז, זה מפיל אותנו ואת החברות.
<גלעד מרקמן: זה הדבר הכי חמור.
<גלעד מרקמן: אני לא יודע איך אנחנו נסתדר עכשיו עם פריסה של שלוש שנים.
אלי אלאלוף: עד שלוש שנים.
<גלעד מרקמן: עד שלוש שנים.
אלי אלאלוף: זה אומר שאתה יכול לנהל משא ומתן כדי להגיע עד שלוש שנים.
<לבנת פורן: לפי הצעת החוק אסור.
<גלעד מרקמן: אם הוא רוצה לשלם לי, אסור לי לקחת ממנו כסף.
<לבנת פורן: החוק לא מאפשר לו.
<ערן בקר: אדוני היושב ראש, זאת הבעיה המהותית כאן.
אלי אלאלוף: אתם מבינים הכול אבל לי מותר לבקש הבהרה.
<נעה בן שבת: מה שהוצע כאן זה לדבר על כך שמהסכום הרטרואקטיבי אפשר יהיה לקחת נתח יותר גדול גם בגלל שזה סכום גדול שמתקבל באופן חד פעמי וגם כדי לתמרץ את גביית הסכום הרטרואקטיבי.
<נעה בן שבת: לעומת זאת מתשלום הקצבה השוטפת, להגדיל את זה ל-25 אחוזים.
אלי אלאלוף: נשאיר את זה לדיון בינינו.
מיקי רוזנטל: אני רוצה להסביר את ההיגיון של העניין.
מיקי רוזנטל: הרעיון הוא שאנשים לא ישלמו כספים שהם לא קיבלו או לחילופין תישאר להם מירב הגמלה אצלם בידם.
מיקי רוזנטל: זה כל הרעיון.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר לך שאני שונא תשלומים גם בקניית מקרר וגם לקבל דברים.
אלי אלאלוף: יש כאלה שאוהבים לחסל חובות.
אלי אלאלוף: אני חי בלי חובות, מודה, מהיום הראשון בחיי.
אלי אלאלוף: בוא נחשוב על זה בינינו.
אלי אלאלוף: אם זה בהסכמה, אני לא רואה למה אנחנו צריכים להכביד על אנשים.
אלי אלאלוף: שחרר את האדם מטיפול אין סופי בעצמו.
אלי אלאלוף: תן לו לחיות.
<גלעד מרקמן: יש עוד שתי אפשרויות.
<גלעד מרקמן: אני מחבר לאפשרות שלך שבעצם תהיה אפשרות לעשות היוון, או שתגבילו בכל או רק בנכות מעבודה.
<גלעד מרקמן: זאת אומרת, במפורש תהיה אפשרות שהביטוח הלאומי יקזז והוא אפילו יכול לקזז פחות.
<גלעד מרקמן: הוא יקזז סכום יותר נמוך מהלקוח.
אלי אלאלוף: זה לא לדיון כאן.
אלי אלאלוף: מצטער.
אלי אלאלוף: זה לדיון בביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: הוא לא בנוי לתקן את הביטוח הלאומי.
<גלעד מרקמן: למה רק אנחנו תורמים?
<גלעד מרקמן: גם הביטוח הלאומי צריך.
אלי אלאלוף: רשמנו את ההערה.
<גלעד מרקמן: הצעה אחרונה שהעליתי ואני חושב שזה פתרון שגם פותר לנו חלק מהבעיות.
<גלעד מרקמן: כדי שאנחנו לא נצטרך עכשיו להקים מנגנון גבייה והתחככות עם הלקוח למשך שלושים חודשים, כל חודש אני אצטרך ללכת ולראות אם הוא שילם לי את ה-300 שקלים, אם הם הגיעו ואני עובר בחשבון הבנק, ואם הוא לא שילם, למה הוא לא שילם ולהרים לו טלפון וכל הסיפור הזה, אלה עלויות אדירות.
<גלעד מרקמן: אנחנו הצענו שאם אפשר יהיה לעשות המחאת זכות בביטוח לאומי וביטוח לאומי את אותם 300 שקלים יעביר אלינו.
<גלעד מרקמן: במקום שביטוח לאומי ישלם ללקוח והלקוח יעביר לנו – ואתם קבעתם שזה הסכום הראוי – ביטוח לאומי יעביר את זה ישירות אלינו בהסכמת הלקוח.
אלי אלאלוף: אין סיכוי כזה.
<גלעד מרקמן: הלקוח יחתום על זה במפורש.
אלי אלאלוף: בדקתי ואמרו לי שזה בלתי אפשרי, ובצדק.
<לבנת פורן: יש מקומות בעולם שעושים את זה.
<לבנת פורן: כך זה בארצות הברית.
<נעה בן שבת: זה מנוגד למטרה.
אלי אלאלוף: חברים, אני מצטער.
<גלעד מרקמן: תחשבו על מצב לפיו הלקוח לא שילם לי חצי שנה 400 שקלים.
<גלעד מרקמן: הוא חייב לי לעוד שנתיים.
<גלעד מרקמן: אני אפתח נגדו תיק הוצאה לפועל על אלפיים שקלים?
<נעה בן שבת: זה הרופא, זה בעל המכולת שנתן לו מוצרים, כולם עכשיו ילכו לכיוון הזה.
<גלעד מרקמן: בעל המכולת אומר שאם אתה לא משלם את התשלומים ופעם אחת אתה מפספס את התשלום, אני גובה ממך את הכול ואני לא מוכן לפרוסה.
<גלעד מרקמן: אחרי שהוא לא משלם לי חצי שנה, אני אפתח תיק הוצאה לפועל ואעדכן אותו כל חצי שנה?
<גלעד מרקמן: אני אגיש תביעה?
אלי אלאלוף: כם, אני רוצה לאחל לכם סוף שבוע נעים.
אלי אלאלוף: אנחנו מחדשים ביום ראשון את הדיון כדי להתייחס לכל ההערות שלכם עליהן יעבור צוות פנימי.
אלי אלאלוף: אנחנו ניפגש ביום ראשון בשעה 11:00 והדיון יהיה עד שעה 14:00.
<וילמה מאור: עם אפשרות הארכה.
<וילמה מאור: קחו בחשבון שהדיון אולי יהיה עד אחרי שעה 14:00.
אלי אלאלוף: ה-19 ביולי 2015, ג' באב התשע"ה, השעה 11:07.
אלי אלאלוף: במסורת הספרדית היום מפסיקים לאכול בשר.
אלי אלאלוף: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: היה לנו סוף שבוע מעניין - חלק דרך התקשורת וחלק סתם דרך רכילויות.
אלי אלאלוף: זה לא תמיד נעים, זה אפשר אבל נגיד שזה מיותר אם רוצים להתייחס לזה.
יהיה כדלקמן: נמצאים אתנו חברי הכנסת מיקי רוזנטל, מיכל בירן, מאיר כהן, ענת ברקו ואנכי.
יהיה כדלקמן: ברוכים הבאים לכולם.
יהיה כדלקמן: כפי שאמרתי, נמשיך את קריאת החוק.
<גלעד מרקמן: שאלה כללית לגבי סדר היום.
<גלעד מרקמן: נקבע שייערך היום דיון בחוות דעת רואה חשבון מלול, במספרים.
<גלעד מרקמן: לפי הדברים שאדוני אמר, לא ברור מתי זה ייעשה.
<גלעד מרקמן: אנחנו גם ביקשנו להציג מצגת בנושא הזה.
אלי אלאלוף: קיבלנו את הנייר שלכם.
אלי אלאלוף: בלי מצגת.
אלי אלאלוף: אנחנו נדון בזה אבל בלי מצגת.
<גלעד מרקמן: כשנגיע לזה.
<גלעד מרקמן: אני לא חושב שאני אוכל, אבל אנחנו נתחיל ותראו.
אלי אלאלוף: בינתיים נמשיך בסדר שקבענו ואת הנייר שלכם תציגו אחר כך.
<נעה בן שבת: אנחנו בעמוד 15, סעיף 315ה, סעיף קטן (ב).
<נעה בן שבת: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א)(2) ו-(3), מועד התשלום בעד טיפול בתביעה לגמלה שהיא היוון של קצבה או מענק יהיה מועד תשלום הסכום המהוון או המענק, לפי העניין.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, במקרה של תשלום חד פעמי להיוון או מענק, המועד לתשלום יהיה מועד תשלום הקצבה או המענק.
<נעה בן שבת: (ב1) התשלומים האמורים בסעיף 315ב(ב) ייגבו במועד כאמור בסעיף קטן (א)(1).
<נעה בן שבת: אם אנחנו מדברים על אותם תשלומים במקרים מיוחדים בהם אנחנו מדברים על סכומים שהם קרובים לדמי הגשת התביעה, סכומים שמבוססים על דמי הגשת התביעה, הם ישולמו באותו מועד כאמור בסעיף קטן (א)(1), זאת אומרת, מועד הגשת התביעה.
<נעה בן שבת: דמי הגשת התביעה ייגבו במועד הגשת התביעה ואז אנחנו גם יודעים שהאדם בא מראש רק לקבל שירות של שיקום, ממילא הוא משלם את דמי הגשת התביעה ומעבר לזה לא משלם יותר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא ייגבה סכום נוסף אחרי מועד הפטירה.
<נעה בן שבת: לא יהיה החזר על תשלומים שיגיעו בעד התקופה שאחרי הפטירה.
<נעה בן שבת: לאור ההערה שנשמעה כאן בשבוע שעבר שהדבר פוגע, יכול להיות שצריך גם כאן לבחון.
<נעה בן שבת: אתם אמרתם שאתם מחזירים תשלומים וכי החברות מחזירות תשלומים ולכן יתכן שצריך לבחון גם את ההחזרה במקרה הזה למרות מה שאנחנו מקריאים כאן.
<נעה בן שבת: מה שנאמר בסעיף קטן (2), היה בכנסת הקודמת לפי בקשת לשכת עורכי הדין.
<נעה בן שבת: הם מדברים על מצב שבו יש תשלום, קצבה חודשית לפי פרק ה' לנפגע עבודה, ואותו נפגע נפטר ואלמנתו הסכימה מראש בהסכם להמשיך ולשלם את חובו אם הוא ימות, ואמנם כך קרה.
<נעה בן שבת: אז אפשר לגבות את התשלומים גם אחרי פטירתו.
<נעה בן שבת: (2) על אף האמור בפסקה (1), נפטר תובע בתוך שנה מיום שהחל לקבל קצבה חודשית לפי פרק ה' ונותר חייב בתשלום לפי סימן זה למי שייצגו בתביעה לאותה קצבה או למי שסייע באופן אחר בהגשתה, תיגבה יתרת התשלומים מהאלמנה או האלמן הזכאים לקצבת התלויים, ובלבד שנתנו הסכמתם לכך בעת חתימתה סכם ההתקשרות.
מאיר כהן: לא תהיה התקשרות בלי שייתנו את הסכמתם.
<נעה בן שבת: לא תהיה התקשרות.
מאיר כהן: איזה מין סעיף זה?
<קריאה: זה סעיף בעייתי.
<נעה בן שבת: זה סעיף שביקשה להכניס לשכת עורכי הדין והוועדה אישרה.
מאיר כהן: יקום עורך הדין שיגיד לי שאם הם לא מסכימים, הוא יחתום אתם.
מאיר כהן: הוא לא יחתום אתם.
<נעה בן שבת: נכון, אבל טענתם הייתה שממילא היה צפוי שעקב מצבו של נפגע העבודה, הוא במצב קשה ויכול להיות שהוא ימות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הדבר הזה היה צפוי ולכן הם מראש חזו את המצב.
מאיר כהן: כפי שזה, זה לא לעניין.
<רן מלמד: אדוני, יש כאן שתי בעיות.
<רן מלמד: הבעיה הראשונה עליה דיבר חבר הכנסת מאיר כהן והיא בעצם החובה לחתום כי בלעדי זה לא יהיה הסכם.
<רן מלמד: לזה מצטרפת גם השאלה איך אנשים ידעו שהם מוותרים.
<רן מלמד: זה לא מודגש היום בהסכמים ואנשים יחתמו על זה באופן גורף.
<רן מלמד: הנושא השני הוא שדווקא האוכלוסיות האלה עליהן אנחנו מדברים, אלה אוכלוסיות שהחובה להטיל עליהן תשלומים נוספים לאחר מכן, יכולה לדרדר את המשפחה עוד יותר לעוני, גם אם היא מקבלת קצבת שאירים.
<רן מלמד: אנחנו חושבים שהסעיף הזה הוא לא מידתי, הוא לא נכון ואסור לתמוך בו.
אלי אלאלוף: עורך דין מרקמן, בבקשה.
<גלעד מרקמן: אני אסביר למה הייתה הכוונה.
<גלעד מרקמן: טיפלנו למשל בהכרה של אדם שחלה חס וחלילה במחלת הסרטן ואנחנו מטפלים בו כדי שיוכר כנפגע בעבודה.
<גלעד מרקמן: לפעמים מגיעים אלינו אנשים במצבים מאוד קשים ואנחנו צופים – אומרת לנו המשפחה – שהוא לא יחזיק מעמד.
<גלעד מרקמן: לפעמים זה גם קורה במהלך הטיפול.
מאיר כהן: אני מסכים אתך אבל תרשמו את זה, תפרטו את זה.
<גלעד מרקמן: אנחנו לא ניסחנו את החוק.
<גלעד מרקמן: אני מעלה את הרעיון.
<גלעד מרקמן: הרעיון הוא שבמקרים כאלה ברור לנו שבשלב מסוים, כיוון שהוא הוכר כנפגע בעבודה ומחלת סרטן, ברגע שהוא נפטר, אשתו מקבלת קצבת תלויים בעבודה ואז היא זכאית לקבל את הכסף.
<גלעד מרקמן: לפעמים ברור לנו שזה יהיה המצב, לצערנו.
<גלעד מרקמן: לכן הסעיף הזה צופה את המקרים האלה ולכן היה צריך לקבל.
<גלעד מרקמן: לכאורה, גם אם לא היינו מחתימים את המשפחה, אם האלמנה ממשיכה לקבל אוטומטית כסף בגלל העבודה שלנו, לכאורה היא הייתה צריכה לשלם.
<גלעד מרקמן: ביקשה ועדת העבודה והרווחה שזה לא מספיק שאנחנו זכינו גם עבור האלמנה אלא היא גם צריכה לתת את ההסכמה מראש.
<גלעד מרקמן: קיבלנו את זה אבל זאת עוד איזושהי חובה עלינו מאוד בעייתית, לבוא במקרים כאלה לאישה ולומר לה שאנחנו רוצים שהיא תחתום שבמקרה וחס וחלילה יקרה משהו לבעלך, את תשלמי כי הצלחנו להכיר בו כנפגע בעבודה.
<גלעד מרקמן: זה עוד יותר מקשה עלינו.
<ענת קאופמן: זאת בעצם התשובה למה שהעלה מר מלמד, כדי שמראש יהיה ברור למשפחה שבאה על מה היא חותמת.
<ענת קאופמן: אנחנו מסכימים שהדברים האלה ייכנסו לתוך הסכם שינוסח מראש על ידי הוועדה כנספח לחוק.
מיכל בירן: אני רק מנסה להבין.
מיכל בירן: האם יש מצב שהאלמנה לא ממשיכה לקבל קצבה וממשיכה לשלם?
<גלעד מרקמן: אם היא תמשיך לקבל כסף, ודאי.
<אלון אהרונוב: מעבר לנושא נפגעי עבודה, יש גם עניין של נכות כללית שיכול להיות שהמבוטח ילך לעולמו במהלך התהליך ויקבל רק סכומים רטרואקטיביים וגם על זה צריך לתת את הדעת.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על קצבה שמשולמת עקב הפטירה.
<נעה בן שבת: בנכות כללית זה סיפור אחר.
<נעה בן שבת: זאת לא הקצבה שמשולמת עקב הפטירה ולכן אני לא מציעה ללכת לתהליך הזה.
<נעה בן שבת: אם כבר, אנחנו הבנו שאתם מחזירים כספים.
<אלון אהרונוב: אם עשינו עבודה, סייענו במהלך התביעה, הבן אדם הלך לעולמו וחודש אחרי כן התקבלה החלטה והוא יקבל סכומים רק רטרואקטיבית שנה או שנתיים אחורה.
<אלון אהרונוב: אף אחד לא צריך לשלם על כך?
<אלון אהרונוב: 12 חודשים מיום הגשת התביעה, אבל יש גם עניין של תהליך התביעה.
<אלון אהרונוב: עכשיו 12 חודשים תקבל האלמנה סכום חד פעמי.
מיקי רוזנטל: כתוב בסעיף הקודם שלא ייגבו כספים נוספים.
<אלון אהרונוב: כספים נוספים, ברור, אבל מה קורה עם הכספים שהתקבלו?
<אלון אהרונוב: האלמנה לא צריכה לשלם כלום כי המבוטח הלך לעולמו?
מיקי רוזנטל: מה שהיה צריך לשלם עד למועד הפטירה, כתוב.
<אלון אהרונוב: מדובר ב-24 עד 30 חודשים רטרואקטיבי.
מיקי רוזנטל: בדיון הקודם זה היה 12 כי היה לכם נוח.
<אלון אהרונוב: אמרתי עד.
<אלון אהרונוב: מדובר בתקופות של 12 עד 18 חודשים של משך הטיפול, עד, ועוד תקופות רטרואקטיביות מרגע הגשת התביעה.
<אלון אהרונוב: זה יכול להצטבר לסכומים של עשרות אלפי שקלים עד למועד פטירתו של האדם בתוך הטיפול.
<אלון אהרונוב: התשובה הגיעה אפילו גם אחרי פטירתו.
<אלון אהרונוב: אני חושב שצריך להסדיר את הזכאות הזאת.
מיקי רוזנטל: זה מוסדר.
מיקי רוזנטל: תקרא את הסעיף ותראה שהוא מוסדר.
מיקי רוזנטל: לא ישלמו אחרי מועד פטירתו.
מיקי רוזנטל: כספים עתידיים לא ישולמו.
מיקי רוזנטל: זה מה שכתוב כאן.
<אלון אהרונוב: אני מבקש עוד הערה פרקטית בעניין הזה.
אלי אלאלוף: אני מבקש לא להשתלט על הדיון.
אלי אלאלוף: אמרנו נציג מכל חברה.
אלי אלאלוף: אני משתדל להיות מנומס למרות מה שכתבו בעיתון שאמרתי.
אלי אלאלוף: במיוחד שלא אמרתי לאנשים שכביכול התכוונו לצטט אותי בעיתון.
אלי אלאלוף: אני מבקש, אחד מכל חברה.
אלי אלאלוף: תנו לי להיות מנומס.
אלי אלאלוף: כך אני אוהב להיות.
<גיל גולדרייך: אחווה, איגוד רב תחומי לאנשים עם מוגבלויות.
<גיל גולדרייך: החשש שלנו הוא שכאשר מגיעים אלינו נכים, בעיקר נכי עבודה, ואנחנו מעריכים שהתקופה שנותרה להם לחיות היא מאוד קצרה.
<גיל גולדרייך: אם לא תהיה כאן הסדרה של הסעיף הזה, יהיה קשה לנו למצוא עורכי דין שיילחמו על ההכרה כי הם ידעו שהם נלחמים רק בשביל כמה חודשים.
<גיל גולדרייך: יהיה קשה מאוד להשיג עורכי דין בשוק הפרטי.
<גיל גולדרייך: לכן חייבים לאפשר את הנושא הזה של האלמנה.
<גיל גולדרייך: להערכתי התלויים הם לא רק האלמנה אלא יש גם תלויים אחרים.
<רן מלמד: זה להכניס אנשים לחובות והתחייבויות מיותרים.
<קריאה: כספים שלא יקבלו בכלל, אתה מלכתחילה מכניס אותם.
<רן מלמד: ההכנסות יורדות משמעותית והנזק הולך להיות הרבה יותר גדול.
<רן מלמד: הם לא יצליחו לעמוד בתשלומים ואז אתם תפעילו נגדם הליכים משפטיים כדי לגבות את החובות.
אלי אלאלוף: קיבלנו כאן אורחים שבאו ממרכז המבקרים לראות איך עובדת ועדה.
אלי אלאלוף: אם תרצו לומר מי אתם, נשמח לשמוע.
אלי אלאלוף: אני מסכם את הנקודה.