GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מלכיאל בלס: אם יהיה כתוב בחוק שפעם בחמש שנים אפשר לגבות את השכר מחדש, זה כלל ברור.
<נעה בן שבת: צריך לראות איך אפשר לנסח את זה בצורה שתהיה מובנת.
ענת ברקו: יש לי שאלה בקשר למה שאמר עורך דין בלס.
ענת ברקו: לקחת מאורע אחד שהוא יכול להיות מאורע אחד ולאחר מכן לפרק אותו כדי לקבל יותר שכר טרחה - - -
<קריאה: זה לא תלוי בנו.
<מלכיאל בלס: מעבר לחמש שנים.
<מלכיאל בלס: כשקורים דברים חדשים.
<מלכיאל בלס: לא באותה תקופה.
אלי אלאלוף: אני מציע לחבריי חברי הכנסת שנבדוק את הנקודה הזאת במיוחד לאור ההערה של נציג משרד המשפטים.
<נעה בן שבת: 315ז.
<נעה בן שבת: התקשרות לעניין טיפול בתביעה כל התקשרות לעניין טיפול בתביעה בעד תשלום תהיה בהסכם בכתב שיפורטו בו בין היתר כל אלה והעתקו החתום יימסר לתובע: פירוט הגמלאות שלגביהן תוגש התביעה, מהות הטיפול ושלביו הצפויים.
<נעה בן שבת: התשלום בעד הטיפול לפי כל שלב כאמור בפסקה (1), אופן חישוב התשלום, תנאיו ומועדיו לרבות אם הוקדמו לפי סעיף 315ה, ובכלל זה דמי הגשת התביעה או השיעור מחלק הגמלה במקום דמי הגשת תביעה לפי סעיף 315ב(א).
<נעה בן שבת: בטרם ההתקשרות יימסר למי שמבקש טיפול בתביעה דף מידע כללי, בכתב ובלשון פשוטה, ובו עיקרי סימן זה, ובכלל זה פרטים לעניין חיוב בתשלום גם במקרה של קיזוז הגמלה או ניכוי ממנה כנגד חוב, וכן מידע בדבר האפשרות לפנות למוסד באופן ישיר ולקבל סיוע מטעם המוסד בהגשת התביעה ובדבר הזכאות לסיוע משפטי לפי הוראות סעיף 397.
<נעה בן שבת: נוסח דף המידע יפורסם באתר המוסד.
<נעה בן שבת: המבקש טיפול בתביעה יאשר בחתימתו על גבי העתק דף המידע הכללי כאמור בסעיף קטן (ב) כי קיבלו, והעתק הדף בחתימתו יצורף כנספח להסכם ההתקשרות.
<נעה בן שבת: המבקש טיפול בתביעה רשאי לחזור בו מההתקשרות בהסכם, בתוך שבעה ימי עבודה מהמועד שבו נסמר לו ההסכם בכתב, למעט אם עד המועד האמור הוגשה תביעה שבשל הגבלת מועדים לפי דין לא ניתן היה להגישה במועד מאוחר יותר.
<נעה בן שבת: חזר בו המבקש מההתקשרות, לא יחויב בתשלום בשל כך, וסכום ששילם – יוחזר לו.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מצב שבו אדם משתכנע לחתום על הסכם התקשרות ורוצה לשקול את צעדיו מחדש.
<נעה בן שבת: יש לו שבעה ימים, בהתחלה דובר על פרק זמן ארוך יותר, לשקול את צעדיו ובתקופה הזאת הוא יוכל לחזור בו ואם שילם סכום, הסכום יוחזר לו.
<נעה בן שבת: בתקופה הזאת אנחנו מדברים על למעט מצבים בהם יש הגבלת מועדים.
<נעה בן שבת: למשל, התיישנות להגשת תביעה ובמקרה הזה הכלל הזה לא יחול כי אז טווח שבעה ימים הוא מאוד קריטיים.
<נעה בן שבת: לא קוימו הוראות סעיף קטן (ב), לא יידרש בעד טיפול בתביעה סכום העולה על 85 אחוזים מהתשלום שניתן היה לדרוש בעד טיפל כאמור לפי הוראות סעיף 315ב.
<נעה בן שבת: ההוראות האלה הן צרכניות ובעצם נועדו לומר שיש כאן שיקוף.
<נעה בן שבת: אלה הוראות חשובות ואם הן לא מקוימות, הסכום המרבי שמגיע לפי הצעת החוק הזאת, מוקטן במקרה שלא נמסרו לתובע הפרטים הנדרשים.
<נעה בן שבת: אין בהוראות סימן זה כדי למנוע את הפסקת ההתקשרות בידי צד מהצדדים לפי כל דין.
<נעה בן שבת: תניה בהסכם ההתקשרות המגבילה את הזכות להפסקת ההתקשרות לפי כל דין – אין לה תוקף.
<נעה בן שבת: (ו1)אין הוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות החלות על מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה או על ההתקשרות לפי כל דין אחר אלא להוסיף עליהן.
<נעה בן שבת: למשל, אם יש הוראות בחוק הגנת הצרכן שחלות, ההוראות האלה מוסיפות עליהן ולא באות לגרוע.
<נעה בן שבת: השר, באישור ועדת העבודה והרווחה, יקבע הוראות לעניין הסכם ההתקשרות ודף המידע הכללי לפי סעיף זה, ובין היתר הוראות לעניין פרטים שייכללו בהסכם ובדף המידע, צורתם, השפות שבהן ייערכו ודרכי מסירתם.
<שי סומך: יש לי שתי הצעות לגבי סעיף קטן (א).
<שי סומך: ההצעה הראשונה היא שבהסכם ההתקשרות תהיה התייחסות לשאלה האם חוות הדעת נכנסות לתוך שכר הטרחה או לא נכנסות לתוך שכר הטרחה.
<שי סומך: ההערה הזאת היא לא רלוונטית לעורכי הדין כי עורכי הדין לא יכולים לקבל תשלום עבור חוות הדעת.
<שי סומך: זאת הערה ראשונה.
<שי סומך: ההערה השנייה היא הצעה שנייה.
<שי סומך: אם חוות הדעת לא בתוך שכר הטרחה – וכאן זה רלוונטי גם לעורכי הדין – ויש הפניה למומחה אחר, בהרבה מקרים יודעים איזה שכר טרחה, אם בא מומחה אחר –גלעד סיפר לנו על מקרה בו הוא יודע – ואז בהסכם ייקבע שכר הטרחה שיקבל המומחה האחר.
<גלעד מרקמן: אנחנו נקבע כמה יקבל הרופא?
<גלעד מרקמן: שילך לרופא ויסגור אתו.
<גלעד מרקמן: זאת הערכה אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
<גלעד מרקמן: אחרי כן הוא חושב שאני גובה אחוזים והוא כאילו מאשים אותו.
אלי אלאלוף: הדיון הוא כלפיך?
<שי סומך: אלה שתי ההצעות.
<שי סומך: ההצעה השנייה, אולי הייתי צריך להקדים ולומר שאני לא לגמרי סגור אתה אבל חשבתי שכך כדאי להעלות אותה לדיון, אבל ההצעה הראשונה היא שבהסכם שכר הטרחה ייכתב האם חוות הדעת נכללות בשכר הטרחה או שהן מחוץ לשכר הטרחה.
<שי סומך: זאת אומרת, אפשר שמראש כללי המשחק יהיו ידועים.
<שי סומך: לגבי ההצעה השנייה, אני מעלה אותה לדיון.
<שי סומך: בחלק מהמקרים יודעים כמה המומחה השני יקבל.
<שי סומך: אפשר לעזוב את זה.
<לבנת פורן: אתה יכול לחזור על ההצעה שלך?
<לבנת פורן: על שני הסעיפים.
<שי סומך: ההצעה הראשונה היא שאתם תחליטו מה יהיה המודל העסקי בחברה.
<שי סומך: יכול להיות שיהיה מודל שאתם תתנו בתוך שכר הטרחה את חוות הדעת, כמו היום, ויכול להיות מודל לפיו אתם לא תממנו את חוות הדעת ותפנו למומחה שהוא לא בעל זיקה.
<שי סומך: כבר בשלב ההתקשרות.
אלי אלאלוף: מה החברות אמורות לתת?
<קריאה: זה הדבר הכי חשוב.
אלי אלאלוף: אם הן לא ייתנו את זה, מה הן ייתנו?
<קריאה: על פי החוק היום הן לא מחויבות.
אלי אלאלוף: את נציגת החברות?
אלי אלאלוף: תנו לו לדבר.
<שי סומך: לפי נוסח החוק, יש שתי חלופות - חלופה בה שכר הטרחה של חוות הדעת נכלל בתוך שכר הטרחה שמקבלת החברה ויש אפשרות אחרת שתהיה הפניה או שחוות הדעת לא יהיו בתוך הסכום הזה ויפנו את האנשים למומחה אחר.
<שי סומך: אני חושב שכדאי שבהסכם ההתקשרות הלקוח כבר ידע איזה חלופה תהיה כי אני לא חושב שצריך להיות מצב שבו הלקוח משלם סכום מסוים ואחרי שבועיים אומרים לו שהוא צריך לשלם גם עבור חוות דעת נוספת.
<שי סומך: כדאי שכללי המשחק יהיו ברורים.
<נעה בן שבת: זה חלק מעיקרי הצעת החוק.
<נעה בן שבת: חוות דעת מקצועית רפואית יכולה להיות מחוץ לסכומים.
<נעה בן שבת: אם מדובר בסיכום רפואי, זה נכלל אבל לא חוות דעת רפואית מקצועית והיא צריכה להיות בחוץ.
<נעה בן שבת: אני מסכימה עם עורכי הדין שהערכת הסכומים תיחשב כאיזה קשר.
<שי סומך: אני יורד מההערכה.
<נעמי מורביה: יושבת ראש מטה מאבק הנכים ונציגת פורום ארגוני הנכים למשא ומתן.
<נעמי מורביה: קודם כל אני רוצה להודות לחברי הוועדה ולכל העוסקים בכך על הרצון הטוב להסדיר את כל הנושא, אבל צריך לקחת בחשבון שני דברים מאוד חשובים.
<נעמי מורביה: הדבר הראשון הוא מה ששי סומך העלה עכשיו וזה נושא חוות הדעת.
<נעמי מורביה: היו לי כאן שיחות עם אנשים מסוימים שיושבים סביב השולחן ויודעים עד כמה הנושא של חוות הדעת הוא קריטי ואקוטי.
<נעמי מורביה: לרופאי קופות החולים אסור לכתוב חוות דעת.
<נעמי מורביה: זה שהוא כותב אבחנה כלשהי בטופס שהוא מוציא, לא מחייב את המוסד לביטוח לאומי ולא מחייב איש, בטח לא בבית הדין לעבודה ובבית המשפט.
<נעמי מורביה: צריכה להיות חוות דעת מומחה וחוות דעת מומחה, יש לה תמחיר.
<נעמי מורביה: בדיוק כמו שזכותו של כל אחד להתפרנס, גם זכותו של הרופא להתפרנס.
<נעמי מורביה: התמחיר הוא כזה שאני מאמינה מעומק לבי שאי אפשר להשית נכון להיום את העלות הזאת לא על החברות ולא על אף אחד כי זה סכום.
<נעמי מורביה: אני היום – בגילוי נאות אני אומרת ובגילוי לב – אמורה לקבל חוות דעת מומחה בנושא הגב שלי, ביקשו ממני 5,000 שקלים.
<נעמי מורביה: הרופאים שמטפלים בי לא יכולים – לא שהם לא רוצים אבל הם לא יכולים – לכתוב חוות דעת, לא רופא קופת חולים ולא רופא שמטפל בי בבית החולים כי הרופא בבית החולים אומר שהוא מאוד מצטער, אבל הוא מופיע בוועדות רפואיות ואסור לו לתת חוות דעת.
<נעמי מורביה: אז אנחנו נקלעים למצב בלתי אפשרי.
<נעמי מורביה: הדבר השני הוא שחייבים לקחת בחשבון שאנשים עם מוגבלות – ולא מדובר רק בילדים, ואני מאמינה שההורים של אותם ילדים הם כאלה - הם אנשים נבונים וברי דעת.
<נעמי מורביה: צריך להשאיר איזושהי עפיצות לשיקול הדעת שלנו לזכות הבחירה.
<נעמי מורביה: תנו לנו את האפשרות לבחור.
<נעמי מורביה: יכול להיות שאני רוצה לבחור לשלם עבור שירות.
<נעמי מורביה: מישהו שאל אותי לפני שבועיים האם לפני 11 שנים, עת עברתי את תאונת הדרכים שהושיבה אותי על כיסא הגלגלים, האם במידה והייתי ניגשת לאחת מהחברות האלה, היום, 11 שנים אחרי המקרה, הייתי מוכרת?
<נעמי מורביה: התשובה שלי הייתה שאני לא בטוחה ש-11 שנים הייתי מוכרת אבל עשר שנים, בטוח.
<נעמי מורביה: למה?
<נעמי מורביה: כי יש כאן איזשהו ניגוד שמאוד לא ברור לי.
<נעמי מורביה: מצד אחד המוסד לביטוח לאומי – ירונה שלום יושבת כאן בסמוך אלי – עושה מאמצים אדירים כדי שהכול יעבוד ויתקתק כמו שצריך.
אלי אלאלוף: בואי נקצר.
<נעמי מורביה: שני משפטים.
<נעמי מורביה: הם עושים מאמצים אדירים כדי שהכול יעבוד ויתקתק כמו שצריך.
<נעמי מורביה: במבחן התוצאה יש חריקות והחריקות האלה פוגעות בנו, האנשים עם המוגבלות.
<נעמי מורביה: אנחנו לא יכולים למצות את הזכויות שלנו בלי עורכי הדין ובלי החברות.
<נעמי מורביה: בזה שאנחנו באיזשהו מקום נקצץ להם את הכנפיים או מגביל אותם בשכר או נשית עליהם את העלות של חוות דעת מומחה – אני באופן אישי יודעת כמה הן עולות.
מאיר כהן: לדעתך החוק הזה הוא מיותר.
<נעמי מורביה: חס וחלילה.
<נעמי מורביה: פתחתי ואמרתי שהחוק הוא חוק חשוב והוא מסדיר וההסדרה היא חשובה אבל יש שני נושאים עליהם צריך לתת את הדעת כאשר האחד הוא להשאיר לנו את זכות הבחירה, והשני הוא הנושא של חוות הדעת הרפואיות.
אלי אלאלוף: החוק אומר תוציאו.
<לבנת פורן: החוק אוסר.
אלי אלאלוף: מיקי, רצית להתייחס.
מיקי רוזנטל: אדוני, אנחנו חוזרים לדיון הזה כך פעם מזווית אחרת ואני רוצה פעם אחת ולתמיד לעשות סדר בנושא הזה.
מיקי רוזנטל: יש להבדיל בין חוות דעת לבין סיכום רפואי.
מיקי רוזנטל: חוות דעת מקצועית מקבלים הרבה פעמים במסגרת השירותים של קופות חולים וכולי וזה חלק מהעניין.
מיקי רוזנטל: תכף יאמרו לי לא נכון, לא נכון.
<ענת קאופמן: אסור לפי חוק.
<קריאה: אפילו הנכים אומרים את זה.
מיקי רוזנטל: אני שמעתי אותך במשך עשר דקות, תני לי לומר את מה שאני רוצה לומר.
<קריאה: אסור לפי חוק.
מיקי רוזנטל: לרופא מומחה אסור לתת אחוזי נכות.
מיקי רוזנטל: על זה את מדברת.
<ענת קאופמן: אסור לו לדבר על קשר סיבתי, אסור לו להוציא מכתב, אסור לו.
מיקי רוזנטל: אדוני, תקראו לי להצבעות.
מיקי רוזנטל: או שהם נותנים לדבר או שהם לא נותנים לי לדבר.
מיקי רוזנטל: זה פשוט לא יאמן.
אלי אלאלוף: כשדיברת, נתנו לך לדבר.
אלי אלאלוף: תני לחבר הכנסת להשלים את הדברים.
אלי אלאלוף: אחר כך, אם רוצים לתקן, אפשר.
מיקי רוזנטל: נעשה כאן שעטנז ולא במקרה בין סיכום חוות דעת רפואיות לבין סיכומים רפואיים וזה לא אותו הדבר.
מיקי רוזנטל: עיקר השירות שנותנות לפחות שתי החברות הגדולות בשוק – זכותי ולבנת פורן – הם סיכומים רפואיים וזה הלב.
מיקי רוזנטל: גם אם זאת חוות דעת רפואית לצורך העניין, זה הלב של העשייה שלהם, כי מה הם עושים חוץ מזה?
מיקי רוזנטל: הם עוזרים למלא טפסים, הם טוענים שהם עושים ליווי פסיכולוגי.
מיקי רוזנטל: בסדר, אבל הלב של העשייה שלהם זה להביא אדם בפני רופא או אפילו שניים, לפעמים הם טוענים, שיכוון אותם.
מיקי רוזנטל: יגיד להם לך לקופת חולים ותביא חוות דעת כזאת, ורשומים בסוף סיכום דעת רפואי.
מיקי רוזנטל: זה הלב שלהם.
מיקי רוזנטל: ההצעה כאן שנדונה בכל מיני ורסיות בפעמים הקודמות ועניתי בהרחבה בפעמים הקודמות, באה ואומרת שצריך להיות כתוב מה נותן השירות, אבל בסעיף 1 בחוק שלנו כתוב במפורש מה צריך להיות מפורט.
כתוב כך: אנחנו לא מגבילים את החברות ואנחנו לא מגבילים את האזרח.
כתוב כך: אם האזרח רוצה ללכת לרופא אחר, מציעה לו החברה רופא והוא אומר שלא מספיק טוב לו והוא רוצה ללכת לרופא אחר, אנחנו מגבילים אותו?
<לבנת פורן: זה מה שכתוב בהצעת החוק.
מיקי רוזנטל: אנחנו מגבילים את התשלום.
מיקי רוזנטל: תפסיקי להמציא דברים שלא היו ולא נבראו.
מיקי רוזנטל: אנחנו אומרים שהמהות צריכה להיות מפורטת, בוודאי הטיפול הרפואי שהוא עיקר העבודה של החברות, הליווי הרפואי הזה שבין אם הוא חוות דעת ובין אם הוא סיכום רפואי, הוא הלב של העשייה שלהם, ואם הוא לא מפורט כאן, זאת עבירה על החוק וזה יהיה צריך להיות כתוב.
מיקי רוזנטל: לכן הטענות האלה שנשמעו עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם וכל פעם מזווי אחרת הן טענות סרק.
מיקי רוזנטל: אנחנו לא מונעים מאף אחד שום דבר.
מיקי רוזנטל: אנחנו אומרים שאם אתה בא לחברה, זה חלק מהשירות שלה.
מיקי רוזנטל: היא יכולה לתת אותו והיא יכולה גם לא לתת אותו.
ענת ברקו: גם העלות לחברה היא אחרת.
מיקי רוזנטל: אני מבקש להגיד כאן פעם אחת את כל הדברים ובאמת בתקציר.
מיקי רוזנטל: בחשבון שעשה רואה חשבון מלול, וגם את זה כבר אמרתי בעבר, העלויות של החברות לגבי חוות הדעת הרפואיות כלולות בהוצאות שהוא לקח להם וחישבן להם.
מיקי רוזנטל: לכן כל הטענות האלה כאילו הם לא ייתנו עכשיו חוות דעת, אם הם לא ייתנו חוות דעת, הם יכולים גם לומר שהם לא יפרסמו מודעות מחר בעיתונים, אגב.
מיקי רוזנטל: הם יכולים להגיד כל מיני דברים, אבל למהות של העניין לא יהיה שינוי כי זה הלב של הטיפול שלהם וזה הדבר העיקרי שהם עושים.
מיקי רוזנטל: לכן זה דומה לאיומים של חברות הטלפון לפני הרפורמה שטענו שהן ייסגרו ולא יהיה להן כדאי.
מיקי רוזנטל: יהיה כדאי להם, השכר הוא הגון והוגן ולכן כל הטענות האלה הן טענות שלא מן העניין.
מאיר כהן: אני רוצה לשאול את ירונה לגבי ועדות הערר.
קארין אלהרר: הם לא מקבלים חוות דעת מרופא?
מאיר כהן: אנחנו עושים את זה שניים, קארין ואני שואלים שאלה.
מאיר כהן: תעני קודם לקארין.
<ירונה שלום: אני רוצה להפריד בין תביעות לנכות כללית, נפגעי עבודה ומס הכנסה.
<ירונה שלום: זאת מטריה שונה ואלה חומרים שונים.
<ירונה שלום: גדול בנכות כללית בדרך כלל אנשים מגיעים.
<ירונה שלום: אם אנחנו אומרים ש-14 אחוזים מהאנשים מיוצגים רק על ידי החברות, זאת אומרת שכל האחרים מגיעים עצמאית ובלי חוות דעת.
<ירונה שלום: הם מגיעים עם מסמכים מרופא מטפל והרופא המטפל כותב בצורה מפורטת את כל הבעיות הרפואיות שלהם ומפרט את מצבם.
<ירונה שלום: על סמך זה הרופאים שלנו – וגם אנחנו שולחים לחוות דעת של רופאים מומחים – צריכים לפרוט את זה ולפרוט את זה לאחוזים.
<ירונה שלום: זה ההבדל.
<ירונה שלום: באים ואומרים כאן שכאשר מישהו בא עם אחוזים שהם אחוזים כתובים, צריך להתמודד.
מאיר כהן: היות ואני מכיר - חלק מהשאלות שלי הן כדי להשמיע – מניסיוני גם כשבאים, את זה צריך לומר בהגינות, עם חוות דעת של רופא קופת חולים, הרופאים של הביטוח הלאומי שולחים לבקש חוות דעת.
<ירונה שלום: זה מה שאמרתי.
<ירונה שלום: אני אומרת את זה.
מאיר כהן: בהגינות.
<ירונה שלום: הם שולחים לחוות דעת שלנו.
<ירונה שלום: חוות דעת של רופאים שהם רופאי ועדות והם נשלחים לחוות הדעת האלה.
<ירונה שלום: אנחנו.
<קריאה: כמה זמן מחכים?
מיקי רוזנטל: הטענה כאילו עכשיו הציבור יצטרך לממן את זה, זאת טענה שקרית שעולה כאן ואת זה אני אומר כל הזמן.
מיקי רוזנטל: הביטוח הלאומי מממן את חוות הדעת.
<קריאה: ואני אמור לסמוך על חוות הדעת שלהם.
מאיר כהן: מה לגבי נפגעי עבודה?
<ירונה שלום: בנפגעי עבודה יש את שאלת הקשר הסיבתי.
<ירונה שלום: בדרך כלל הרופאים בקופת חולים לא מתמודדים אתה.
<ירונה שלום: לפעמים כאשר עולה שאלת הקשר הסיבתי, באמת אנשים הולכים לחוות דעת חיצוניות כדי לקשור את הקשר הסיבתי.
<ירונה שלום: גם אנחנו שולחים לחוות דעת שלנו.
אלי אלאלוף: רשות הדיבור לחברת הכנסת ענת ברקו.
ענת ברקו: רציתי לומר שסופו של דבר אם החברות מציעות את השירות הזה של הגעה לרופא, זה ברור שזה לפי תעריפים אחרים והם יהיו הרבה יותר נוחים וזה ייכלל בשכר הטרחה.
ענת ברקו: אם ידרשו מאדם ללכת, זה יהיה שוק פרוץ לחלוטין ובאמת תהיה השתוללות במחירים.
קארין אלהרר: למה לא לתת לו להחליט מה הוא רוצה?
ענת ברקו: בסדר, אבל כאשר החברות האלה מגיעות והעניין של חוות הדעת הרפואית הוא כל כך חשוב להצלחה או לאי ההצלחה של התביעה, ברור שהם יצטרכו להשקיע כאן קצת יותר.
ענת ברקו: למה להשית את הדבר הזה על הנפגע?
ענת ברקו: אנחנו שוב חוזרים לנפגעי תאונות עבודה וכנראה שיש צורך באיזושהי החרגה של העניין הזה.
קארין אלהרר: אדוני הישוב ראש, אני רוצה לומר לגבי נפגעי עבודה.
קארין אלהרר: ירונה, אני מנסה להבין.
קארין אלהרר: נפגע עבודה שרוצה להגיש תביעה, אם הוא מגיש את חוות דעת הרופא המטפל מקופת חולים, בלי התייחסות לקשר הסיבתי, מה אתם עושים?
<ירונה שלום: בדרך כלל זה מספק.
<ירונה שלום: אנחנו בודקים את זה.
<גלעד מרקמן: ממש לא.
קארין אלהרר: למה אתם לא נותנים לה לענות?
מיקי רוזנטל: אדוני היושב ראש, זה לא יכול להיות.
מיקי רוזנטל: מדובר כאן בבריונות שלא נותנת לדבר.
מיקי רוזנטל: כל דעה שמושמעת נגד האינטרסים של החברות או עורכי הדין, מתקבלת כאן בשאגות איומות ונוראיות.
אלי אלאלוף: אי אפשר לבקש דיון מתורבת כאן?
אלי אלאלוף: תתאפקו.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, לשכת עורכי הדין כאן חוגגת בצורה מיותרת.
<גלעד מרקמן: לא הוצאנו מילה.
אלי אלאלוף: לא, לא אמרתם מילה.
אלי אלאלוף: ביקשנו להתייעץ בין שני חברי כנסת.
מיקי רוזנטל: ירונה, את יכולה לחזור על מה שאמרת?
<ירונה שלום: כאשר נפגע עבודה נפגע, בתעודה שלו כנפגע עבודה מוכרים האיברים בדרך כלל בהם הוא נפגע כי בדוח חדר מיון זה נכתב ובדוחות אחרים זה נכתב.
<ירונה שלום: אחר כך הרופא המטפל כותב את זה.
<ירונה שלום: מתי אתם נדרשים לחוות דעת?
<ירונה שלום: בואו נהיה כנים - בזמנים שיש מחלוקת, כשיש החמרה באיזשהו אבר.
<ירונה שלום: תגידו את זה בגלוי.
<ירונה שלום: אני רוצה שהם יגידו בכנות בכמה אחוזים – למה רק אני צריכה לתת כל היום נתונים – הם מזמינם חוות דעת רפואיות.
<ירונה שלום: בואו נהיה כנים ונפתח את זה.
<ירונה שלום: בנכות כללית ובנפגעי עבודה, בכמה אחוזים הם מזמינים חוות דעת.
<ירונה שלום: צריך לזכור שה-14 אחוזים מהמקרים שמגיעים אליהם, הם בלאו הכי מקרים בעייתיים שאנחנו כנראה לא הצלחנו בהם או כשלנו בהם.
<ירונה שלום: בלאו הכי מגיעים אליהם מקרים שהם מקרים בעייתיים מבחינתנו.
<ירונה שלום: אז בואו נשים את הדברים על השולחן.
<ירונה שלום: ברוב המקרים בן אדם שהוא חולה, יש לו הוכחה שהוא חולה, במיוחד בנכות כללית יש לו הוכחה, יש לו רופא מטפל שכתב את כל הדברים ותיאר את כל הטיפול הרפואי.
<ירונה שלום: יש מקרים שאנחנו כושלים.
<ירונה שלום: כן, אני לא טוענת שהוועדות שלנו מושלמות.
<ירונה שלום: אף אחד לא שמע אותי אומרת את זה אף פעם.
<ירונה שלום: יש מקרים שהרופא עושה שיקול דעת לא נכון ונותן אחוזים לא נכונים ולכן אנחנו נדרשים לחוות דעת כאלה ויש מקרים שוועדות ערר שלנו מתקנות כבר את הדרג הראשון.
<ירונה שלום: יש מקרים לא מעטים.
<ירונה שלום: בואו נשים את הכול על השולחן.
<יניב גוזלן: תשובה לירונה.
<יניב גוזלן: מטבע הדברים החברות וגם עורכי הדין מטפלים במקרים הפחות מובהקים.
<יניב גוזלן: אנחנו כנראה מטפלים ב-10-14 אחוזים מהיקף הגמלאות וירונה צודקת אלא שאנחנו לא מייצגים את אוכלוסיית ביטוח לאומי.
<יניב גוזלן: אנחנו מייצגים אוכלוסייה פחות מובהקת שיש יותר ספקות לגביה.
<יניב גוזלן: אני חוזר לחבר הכנסת מיקי רוזנטל לדבר עליו דיברנו.
קארין אלהרר: מה זה לאוכלוסיית ביטוח לאומי?
<יניב גוזלן: האוכלוסייה שביטוח לאומי עוסק בה, 110 אלף גמלאות שמשולמות מדי שנה או מתחדשות מדי שנה, היא לא מיוצגת בחתך הלקוחות שלנו כי אנחנו מטפלים רק בעשרה אחוזים מהאוכלוסייה הזאת והמקרים שאנחנו מטפלים בהם הם פחות מובהקים ויותר מצריכים חוות דעת רפואיות.
<יניב גוזלן: לעניין התמחיר.
<יניב גוזלן: חברת הכנסת ענת ברקו נגעה בנקודה.
<יניב גוזלן: יש גבול עד לאן אפשר לקחת למטה את העמלות שהחברות יקבלו, ואני אומר למה.
ענת ברקו: זה לא בדיוק מה שאמרתי.
ענת ברקו: אני אומר מה שאמרתי.
ענת ברקו: אתה תבקש חוות דעת רפואית, אתה תקבל תעריף אחר מכפי שיבוא אדם שהוא ויבקש את חוות הדעת הרפואית.
<יניב גוזלן: ברור.
<יניב גוזלן: אבל לא כך מגדיר החוק.
<יניב גוזלן: החוק מגדיר שיעור עמלות קבוע לטיפול בלי להגדיר את מהות הטיפול גם מכיוון שאי אפשר לדעת אותו פר מקרה, זה נושא של אנליזה שמתפתחת תוך כדי תנועה.
<יניב גוזלן: כתב רואה חשבון מלול בחוות הדעת שלו, לידיעתך - - -
ענת ברקו: יש קשר בין ההצלחה לבין חוות הדעת הרפואית שאתה תביא.
<יניב גוזלן: בהחלט.
ענת ברקו: ולכן האחוזים ייגזרו מכך ולכן יש כאן תשובה.
<יניב גוזלן: אבל זה לא מספק, כי אנחנו גם בעולם של אפס או אחד ואנחנו מצליחים רק ב-67 אחוזים מהמקרים.
<יניב גוזלן: אני רוצה להקריא לך לידיעתך מה שכותב בעניין הזה רואה חשבון מלול.
<יניב גוזלן: הוא כותב: "להערכתי הקטנת שכר הטרחה עלולה להביא למצב שחוות הדעת הרפואיות יעברו לטיפול מבחוץ, דבר העלול לפרוץ את מגבלת שכר הטרחה ולייקר את השירותים ללקוח".
<יניב גוזלן: לכן אני אומר שחייבים לשמור על איזון בין טובת הנכים שישלמו רק את מה שהכרחי ומצד שני להותיר אמצעים בידי החברות כדי לתת את השירות עם הטיפול הרפואי המלא.
אלי אלאלוף: היות וזה סעיף שכבר עברנו אותו וההסברים כבר נאמרו, אני לא רוצה להמשיך בו.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את הצטרפותו של חבר הכנסת אילן גילאון.
<ענת קאופמן: יש לנו הערות ספציפיות.
<שי סומך: אני רוצה להגיב לדברי חבר הכנסת רוזנטל.
<שי סומך: המטרה שלי הייתה רק להגביר את השקיפות ולא הגעתי משום מקום אחר.
<שי סומך: אני השתכנעתי מהנימוק שלך שבעצם מהות הטיפול מחייבת.
מיקי רוזנטל: זה מחייב אותם לכתוב האם תהיה חוות דעת רפואית או לא תהיה.
מיקי רוזנטל: אם הם לא כותבים את זה, הם יעברו על החוק.
מיקי רוזנטל: זאת הנקודה.
מיקי רוזנטל: לא חשדתי בכשרים.
<שי סומך: שקיפות קיימת בנוסח הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים רק לסעיף שקראנו כרגע.
<אלון אהרונוב: שאלה לירונה לגבי חוות הדעת שנותן ביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: סליחה, חשבתי שסיכמנו את הנושא.
<אלון אהרונוב: רק רציתי להבין.
<אלון אהרונוב: חוות הדעת אלה הן הוועדות הרפואיות?
מיקי רוזנטל: סיימנו את הדיון בחוות הדעת.
<אלון אהרונוב: כי עד 26 אחוזים מצליחים באופן עצמאי עם חוות הדעת של ביטוח לאומי ופי שלוש עם החברות.
אלי אלאלוף: אני מבקש לחזור לסעיף שקראנו עתה.
מיקי רוזנטל: ב-2009 הוגשו 519, מתוכם 19 על ידי עורכי דין.
<אלון אהרונוב: אני הגשתי יותר מ-19 מקרים.
<אלון אהרונוב: אני לא יודע מהיכן הנתונים האלה.
מיקי רוזנטל: איפה החמישים מקרים רטרואקטיבית שדיברנו עליהם?
<קריאה: העברנו חומר למרכז המחקר והמידע.
<גלעד מרקמן: אני מבקש להתייחס לסעיף 315ז(ב) בנושא של ניסוח החוק הזה במסמך פשוט על ידי המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: עיקרי הצעת החוק.
<גלעד מרקמן: אני רוצה לומר משהו בהקשר הזה.
<גלעד מרקמן: אני חושב שצריך להיות ברור שעל המוסד לביטוח לאומי לנסח את ההסכם הזה בין החברה ללקוח בלשון ברורה וכניסתו לתוקף של החוק לא יכולה להיות לפני שהניסוח הזה יפורסם באתר של המוסד לביטוח לאומי כי אחרת אי אפשר יהיה לעשות חוזה בין החברה ללקוח.
<גלעד מרקמן: צריך איזשהו פרק זמן, הייתי אומר לא פחות משבועיים, שלושים ימים.
<גלעד מרקמן: לאחר שזה יפורסם באתר של המוסד לביטוח לאומי, שזה יתחיל לחול על היחסים בין החברות ללקוחות כי אחרת לא ידעו איך לעשות חוזים בתקופה שבין לבין.
<נעה בן שבת: אני מציעה שדבר חקיקה ראשי לא יהיה תלוי בפרסום של המוסד לביטוח לאומי באתר האינטרנט.
<נעה בן שבת: יש את מועד התחילה שכרגע הוא לפחות תשעים ימים מיום התחילה.
<גלעד מרקמן: ואם לא יהיה דף?
<נעה בן שבת: הוועדה תצטרך לדאוג שיהיה דף.
<נעה בן שבת: הוועדה תעקוב אחרי הדבר הזה ותדאג שיהיה דף.
<גלעד מרקמן: זה נורא פשוט.
<גלעד מרקמן: אם מתנים כניסה לתוקף - - -
<נעה בן שבת: אני אומרת לך שהכניסה לתוקף של חקיקה ראשית, מה שמפורסם באתר האינטרנט של המוסד, זה לא מקובל.
<גלעד מרקמן: הנוסח יהיה באישור הוועדה.
<גלעד מרקמן: אין בעיה.
<גלעד מרקמן: צריכה להיות ודאות מתי מערכת היחסים הזאת כי אחר כך מפחיתים שכר.
אלי אלאלוף: תשעים ימים.
אלי אלאלוף: יש לנו תשובה.
<גלעד מרקמן: לא בטוח שזה יסתיים.
<גיל גולדרייך: אחווה, ארגון רב תחומי לאנשים עם מוגבלויות.
אלי אלאלוף: זה נראה לי די מוזר, הצורה בה אתה מציג את עצמך.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר לך.
אלי אלאלוף: ראיתי את המסמך ששלחתם לנו בשבת.
אלי אלאלוף: תשימו לב.
אלי אלאלוף: כאן אתם עורכי דין וזה כבוד.
<גיל גולדרייך: אני לא שלחתי לך בשבת שם מסמך.
אלי אלאלוף: המנכ"ל שלך.
<גיל גולדרייך: אתה מתכוון אולי לשבת שעברה.
אלי אלאלוף: השבת הזאת.
אלי אלאלוף: אתם מאפשרים לנו לקרוא הרבה בשבת.
<גיל גולדרייך: אני רוצה קודם כל להעיר לגבי מה שאמרה ירונה.
<גיל גולדרייך: אנחנו במסגרת אחווה, מסייעים לאנשים בחינם ואנחנו עוזרים להם למלא טפסים גם בנכות כללית וגם בנכות מעבודה.
<גיל גולדרייך: אנחנו אומרים להם לא לסמוך על ביטוח לאומי, להצטייד בחוות דעת פרטיות.
מיקי רוזנטל: אדוני, סליחה.
מיקי רוזנטל: אנחנו קוראים סעיפים.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לסעיף.
<גיל גולדרייך: זה כן קשור מכיוון שאין ערך למה ש - - -
אלי אלאלוף: אני קובע שזה לא קשור.
אלי אלאלוף: מותר לי.
<ענת קאופמן: אני מבקשת להתייחס לסעיף (ד).
אלי אלאלוף: אני מבקש להמשיך הלאה.
<ענת קאופמן: יש לנו בעיה עם יפוי כוח, אדוני.
<ענת קאופמן: אפשר בכל אופן?
אלי אלאלוף: יש גבול כמה אפשר.
<ענת קאופמן: אבל זה קשור לסעיף.
<נעה בן שבת: 315ח סייג להגבלת תשלום בעד טיפול בידי עורך דין בהליכים מסוימים הוראות סעיפים 315ב(א) ו-(ג), 315ד, 315ה ו-315ו(1) לא יחולו על טיפול בתביעה בידי עורך דין, אם התחייבה בעקבותיהם נקיטת אחד ההליכים המפורטים להלן, והכול אלא אם כן קבע שר המשפטים בהתייעצות עם השר ובאישור ועדת העבודה והרווחה סכומים מרביים לתשלום בעד תביעה כאמור או הגבלות על אופן התשלום או מועדי גביית התשלומים.
<נעה בן שבת: ההוראה קובעת הליכים שיהיו מוחרגים מהמגבלות של החוק, מוחרגים לגמרי, אלא אם כן שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הרווחה ובאישור הוועדה יקבעו הגבלות לגביהם.
<נעה בן שבת: תובענה שהגיש עורך הדין לבית הדין לעבודה בשל החלטה של פקיד תביעות לדחות תביעה, כולה או חלקה, או לא להכיר בפגגיעה בעבודה, למעט החלטה לעניין דרגת אי כושר או החלטה בשל נסיבות טכניות.
<נעה בן שבת: ערעור שהגיש עורך הדין על החלטת ועדת מומחים לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, שלא נובעת מנסיבות טכניות.
<נעה בן שבת: ערעור שהגיש עורך הדין בשל אי הכרה בתקופה שקדמה לתקופה שבשלה ניתן להגיש תביעה לפי סעיף 296.
<נעה בן שבת: זאת הייתה בקשה נדמה לי של עורך דין מרקמן שביקש להכניס את פסקה (3).
<נעה בן שבת: בסעיף זה, "נסיבה טכנית" – לרבות אי השלמת פרטי תביעה, אי מסירת מסמך או מידע הנוגעים בדבר או אי התייצבות לדיון בוועדה רפואית או בוועדת עררים או עיכוב במתן החלטה בידי המוסד.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להוסיף גם את העיכוב במתן החלטה בידי המוסד כנסיבה טכנית כדי לא להביא באופן מלאכותי להגשת תביעות או תובענות על החלטת פקיד תביעות או אותם שני ערעורים מיוחדים שדובר בהם ולהביא דרך כך להחרגה של מקרים רבים מתוך גדר המגבלה שבחוק.
<גלעד מרקמן: שתי הערות.
<גלעד מרקמן: אנחנו מבקשים לסייג ולהחריג נוסף – אמרה כאן חברת הכנסת ברקו שצריך הסדר מיוחד לגבי ועדות רפואיות של נכות בעבודה ואנחנו חושבים שגם את זה צריך לסייג במסגרת אותו סעיף.
ענת ברקו: אני לא שמעתי שאמרתי את זה.
<גלעד מרקמן: אמרת שצריך להסדיר ועדות רפואיות של נכות בעבודה.
<גלעד מרקמן: סליחה.
<גלעד מרקמן: כיוון שבוועדות רפואיות של נכות בעבודה, אני חשבתי שהבנתי את זה אבל אני מתנצל.
ענת ברקו: דיברתי על חוות הדעת.
<גלעד מרקמן: אני אומר שהואיל והוועדות הרפואיות של נכות מעבודה, שם נדון הקשר הסיבתי – שזאת שאלה משפטית, וזה עיקר העבודה שלנו של ועדות רפואיות, גם אם זה קשור לתאונה וגם אם היה מצב קודם, האם צריך להוריד לו מצב קודם ואם יש גורמי סיכון, האם צריך להוריד לו בגין גורמי סיכון – זאת השאלה והיא בעיקר שאלה משפטית.
<גלעד מרקמן: אני מנסה לאחוז באילנות גבוהים ולהפנות לוועדת השרים שאמרה שראוי לדון מחדש בשאלה האם להחריג הליכים משפטיים.
מיקי רוזנטל: אין אמירה כזאת.
מיקי רוזנטל: אני מוחה על דברים לא מדויקים של מר מרקמן.
<גלעד מרקמן: מה זאת אומרת?
<גלעד מרקמן: אני אקריא את הסעיף.
מיקי רוזנטל: תקריא.