GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: עד כמה שאני יודע, אסור לכם לעשות את זה.
<ענת קאופמן: אסור להם לעשות את זה.
<לבנת פורן: מה אסור לנו לעשות?
<אילת גולומב פלנר: מותר.
<אילת גולומב פלנר: יש פסק דין.
<נעה בן שבת: אני עדיין מנסה להבין איזה סיטואציות את מתארת.
<נעה בן שבת: את מתארת את הסיטואציה שלא יהיה כדאי לך להביא אותו לכדי קצבה.
<נעה בן שבת: אני לא מבינה את ההיגיון הכלכלי שאת מדברת עליו.
<קריאה: כמות העבודה לא שווה את כמות התגמול.
מיקי רוזנטל: כמה אנשים היום שולחים הביתה כי לא כדאי לכם?
<לבנת פורן: מה זה קשור?
<לבנת פורן: הבן אדם הפסיד מאתיים אלף שקלים.
<לבנת פורן: מה אתה מסתכל עלינו?
<לבנת פורן: תסתכל על האזרחים.
<לבנת פורן: כל הזמן מסתכלים עלינו אבל תסתכלו על האזרחים.
מיקי רוזנטל: רק שאלתי שאלה.
<לבנת פורן: הבן אדם הזה הפסיד מאתיים אלף שקלים.
אלי אלאלוף: כשתקבלי את רשות הדיבור, תדברי.
<נעה בן שבת: אתם לא מגישים את הערר.
<נעה בן שבת: הרי כל התהליך הזה הוא הליך אחד מבחינתכם, הליך של טיפול, של המטפל.
<אילת גולומב פלנר: כאשר אנחנו מגישים חוות דעת רפואית לאדם בוועדה ראשונה, אם הוא קיבל את מה שאנחנו חשבנו שמגיע לו, מצוין, אנחנו הולכים הביתה שמחים ומרוצים.
<אילת גולומב פלנר: אם הוא לא קיבל, אנחנו מגישים חוות דעת נוספת בערר.
<אילת גולומב פלנר: אנחנו לא מייצגים בערר אלא מגישים חוות דעת רפואית ומותר לנו, לפי פסק הדין של בית המשפט.
<אילת גולומב פלנר: עורכי הדין עושים דבר דומה.
<אילת גולומב פלנר: הם מייצגים אותו בערר.
<קריאה: זה כן חשוב.
<אילת גולומב פלנר: תנו לי בבקשה לדבר.
<אילת גולומב פלנר: תודה רבה.
<אילת גולומב פלנר: עורכי הדין, זמנכם עבר.
<אילת גולומב פלנר: אנחנו מגישים חוות דעת רפואית בוועדה מדרג שני, ועדת ערר.
<אילת גולומב פלנר: אם הצלחנו בוועדה, והצלחנו להגיע למה שאנחנו חשבנו שמגיע לו מראש, הרופאים שלנו חשבו כך, במקרה הספציפי, בדוגמה שהצגתי, העברנו אדם מ-19 אחוזי נכות לעשרים אחוזי נכות ויצרנו לו הטבה כלכלית של 170 אלף שקלים.
<אילת גולומב פלנר: זה דוגמה אחת לאבסורד שנוצר מכך שבגלל רצון לא לתת תגמול לחברות או למסייעים, נוצרה פגיעה ישירה בלקוחות.
אלי אלאלוף: את זה הבנו.
<אילת גולומב פלנר: אני עוברת לטיעון אחר.
<אילת גולומב פלנר: אדוני התחיל במענה ללשכת עורכי הדין ובהתייחסות ללשכת עורכי הדין אמר כבוד היושב ראש שההסתכלות היא בכלל לא על הגורם המסייע או על עורך הדין אלא רק על הלקוחות.
<אילת גולומב פלנר: נדמה לי שבהצעת החוק הזאת מה שיוצר עכשיו, והיה פחות קודם, זה שמסתכלים רק על העובד ולא על הלקוח, ואני אסביר.
אלי אלאלוף: הניתוח שלך לא מקובל עלינו.
<אילת גולומב פלנר: לא הסברתי אותו.
אלי אלאלוף: אנחנו הבנו.
<אדיר ברונשטיין: קודם פנה מנכ"ל זכותי ושאל לגבי חישוב המענק.
<אדיר ברונשטיין: סליחה, אבל אני לא הבנתי.
<אדיר ברונשטיין: אני מנכ"ל אורפז ולא הבנתי את החישוב של המענק.
<אדיר ברונשטיין: אם בן אדם מקבל שישים אלף שקלים מענק, כמה כסף הוא יקבל?
<אדיר ברונשטיין: כמה כסף מגיע לי עכשיו ממנו?
<אדיר ברונשטיין: אני לא מבין את החשבון.
<אדיר ברונשטיין: היה קודם שישים, 43.
<נעה בן שבת: תעשה חשבון.
<נעה בן שבת: תלך לאחוזים, תלך לטבלה.
<נעה בן שבת: אתה מדבר על מענק בגמלה.
<נעה בן שבת: אתה נמצא בטור ב' ואתה מחשב או 11.25 אחוזים מחלק הגמלה, במקרה הזה חלק הגמלה במענק הוא המענק וזה כתוב לנו באחד הסעיפים הבאים.
<אדיר ברונשטיין: אני כן מחלק את השישים אלף שקלים ב-43?
<נעה בן שבת: אתה לוקח את המענק כולו, את הסכום של כל המענק, אתה מכפיל אותו ב-11.25 אחוזים מחלק הגמלה, ואתה מוסיף לו את דמי פתיחת התיק.
<קריאה: זה כל כך מסובך שאפילו היועצת המשפטית קשה לה.
<נעה בן שבת: 13 אחוזים בגלל שזה מענק.
<אדיר ברונשטיין: תסבירי לי אותו.
<נעה בן שבת: אני אנסה להסביר לך.
<נעה בן שבת: אנחנו הולכים לטור א', הטיפול.
<נעה בן שבת: הטיפול הוא טיפול בפסקה (1).
<נעה בן שבת: אנחנו נדבר על גמלה לפי פרק ה' או י"ג.
<נעה בן שבת: פסקת משנה (א).
<נעה בן שבת: בטור ב', הסכום המרבי לתשלום, אנחנו אומרים שאם חלק הגמלה הוא מענק, לפי סעיף 107, שזה המקרה שלך, זה 13 אחוזים ואתה מוסיף עליהם את דמי פתיחת התיק בסך 800 שקלים.
<נעה בן שבת: אם אתה הסכמת עם הלקוח מלכתחילה שאתם תוותרו על דמי פתיחת התיק, חלק הגמלה, אנחנו מדברים על 14 אחוזים מאותו סכום של המענק.
<אדיר ברונשטיין: לא הבנתי את התרגיל בחשבון.
מיקי רוזנטל: אני אסביר לך אחר כך.
<אדיר ברונשטיין: באמת לא הבנתי.
מיקי רוזנטל: אלה לא שיעורים פרטיים כאן.
מיקי רוזנטל: הסבירו לך פעם אחת ולא הבנת.
<גיל גולדרייך: צר לי, אבל כשאני מסתכל עלינו ארגוני הנכים ואני בודק את ההצעה לפי הנתונים כרגע, יהיו מספר ענפים לצערי הרב שאנחנו כארגון נכים נצטרך לעשות בחינם אבל אם נצטרך עזרה, בין אם יהיה מדובר בעורך דין או בין אם יהיה מדובר בחברות למימוש זכויות, אף אחד לא ייקח את זה תחת טיפולו.
<גיל גולדרייך: לדוגמה, הנושא של ניידות, כאשר מדובר על גמלאות נמוכות ומדובר על מוגבלויות של ארבעים אחוזים.
<גיל גולדרייך: בארבעים אחוזים הוא מקבל גמלה של 380 שקלים, אבל הדבר העיקרי היא לא הגמלה אלא אלה כל ההטבות שהוא מקבל מסביב.
<גיל גולדרייך: הוא מקבל פטור ממיסים על רכב.
אלי אלאלוף: על ההטבות גם יקבלו עורכי דין?
<גיל גולדרייך: אם המפתח הוא אך ורק הגמלה, בשביל 3,000 שקלים אתה צריך להילחם בארבעה גורמים שונים.
<גיל גולדרייך: אני סבור שיש לפחות אפשרות לנו כנכים, אנחנו אמנם נכים אבל אנחנו יכולים לקבל החלטות, לבחור בין אופציה שאנחנו נותנים איזשהו סכום חד פעמי אם נרצה, לבחירת הנכה, לבין ללכת על בסיס של גמלאות.
אלי אלאלוף: זה לפתוח מחדש את החוק.
אלי אלאלוף: זה לא בא בחשבון.
<א.ש: אני מפנה לסעיף (3).
<א.ש: לפי מה שהבנתי, ואולי יתקנו אותי, 3,200 שקלים על דיון מחדש כשזה ביוזמת המוסד, אני כנכה צריך לספוג.
<א.ש: 3,200 שקלים פלוס מע"מ.
<נעה בן שבת: הכוונה הייתה כדי למנוע מצב שבו בשביל בדיקה מחדש ביוזמת המוסד יחייבו אותך שוב בדמי פתיחת תיק פלוס מלוא האחוזים על גובה התשלום.
<א.ש: אמרת ארבע פעמים.
<א.ש: זה יצא 3,200 שקלים.
<נעה בן שבת: 3,200 שקלים, זה הסכום.
<נעה בן שבת: הסכום הוא 3,200 שקלים כי אחרת אומר עורך הדין או המייצג או המסייע שהוא לא יטפל בסכום כזה כי לא שווה לו.
<א.ש: אבל אם אני חי מקצבה של 2,500 שקלים, לשלם 3,200 שקלים פלוס מע"מ?
<א.ש: ממה אני אוכל?
<נעה בן שבת: זאת בחירה.
<א.ש: אבל זה לא מותיר לי את האפשרות להיות מיוצג.
<קריאה: לא תצטרך לשלם.
<קריאה: אף אחד לא יטפל בך.
<ענת קאופמן: פתיחת תיק מחדש, זה הכול מהתחלה.
<קריאה: במצב כזה לא תצטרך לטפל.
<קריאה: אף אחד לא ייקח אותך.
<קריאה: תקבל את זה בחינם ביד מכוונת.
<א.ש: אני לא מבין.
<א.ש: אם זה ביוזמת המוסד לביטוח לאומי, למה אני צריך לספוג את זה?
<א.ש: אם המוסד מחליט לבדוק אותי מחדש, למה אני צריך לספוג?
מיקי רוזנטל: החרגנו את זה.
<נעה בן שבת: החרגנו רק במקרה של בדיקה מחדש ביוזמת המוסד.
מיקי רוזנטל: ביוזמת המוסד.
מיקי רוזנטל: על זה הוא שאל.
<נעה בן שבת: אותו אדם לא ייצג בטיפול קודם.
<נעה בן שבת: אז זה מוחרג ואז זה אומר שיכולים לגבות ממך גם יותר מ-3,200 שקלים.
<נעה בן שבת: יכולים לגבות ממך גם עשרים אלף שקלים עבור הטיפול הזה.
<א.ש: אבל זה ביוזמת המוסד.
<א.ש: זאת לא יוזמה שלי.
<נעה בן שבת: לכן כאן מנסים להגן עליך.
<נעה בן שבת: אומרים לך שלא תקבל את מלוא האחוזים על מלוא הגמלה כי אתה לא זוכה בה לראשונה אלא אתה רק מנסה להתגונן לגביה.
<נעה בן שבת: מצד שני לא נותנים כאן החרגה מלאה למסייע, להגיד לך שאתה רוצה להגן על הגמלה שלך, בוא אלי.
<ענת קאופמן: לא, זה לא להגן.
<ענת קאופמן: זה להתחיל הכול מחדש.
<א.ש: המוסד לביטוח לאומי עוצר לך קודם כל את הגמלה ועכשיו אני צריך להתגונן.
אלי אלאלוף: אני חושב שניקח את זה ברצינות.
<גלעד מרקמן: אני לא אעבור על הסעיפים, כבר עייפנו, רק נקודה כללית.
<גלעד מרקמן: אני רוצה להתייחס לנקודה כללית מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: אתם מוכנים להשוות את עצמכם לחברות?
<ענת קאופמן: אני מוכנה, אדוני, זה לא שייך.
<ענת קאופמן: למה להשוות לחברות?
<ענת קאופמן: אנחנו לא בחסד קיבלנו את הדיפרנציאציה, אלא כיוון שאנחנו עושים עבודה שונה.
<ענת קאופמן: אדוני, בנכות כללית, אם אדוני שאל, הנתונים היום הם פחות ממה שהיה קודם לכן.
<ענת קאופמן: חד וחלק.
<ענת קאופמן: זאת מתמטיקה.
אלי אלאלוף: יכול להיות.
<גלעד מרקמן: אני מבקש רק להקדים תרופה למכה, ברשותכם.
אלי אלאלוף: מהי המכה?
<גלעד מרקמן: הייתה כאן טענה של רואה חשבון גוזלן לגבי הנושא של התקופות, החודשים, שאפשר יהיה לגבות מהם.
<גלעד מרקמן: אני לא יודע מה הייתה החלטתכם.
<גלעד מרקמן: אתם דנתם או תדונו בנושא הזה.
<גלעד מרקמן: אני רק רוצה להבהיר את זה ואני חושב שגם רואה חשבון מלול יאשר את זה, שאותה בעיה שאי אפשר לגבות שישים חודשים או שיהיו מקרים בהם לא נוכל לגבות שישים חודשים, חלה אותו הדבר על החברות ועל עורכי הדין.
<גלעד מרקמן: זה ברור.
<גלעד מרקמן: עוד יותר מזה אציין, שאנחנו כבר בכנסת הקודמת העלינו את הטענה הזאת.
<גלעד מרקמן: רואה חשבון מלול אישר.
<גלעד מרקמן: אנחנו העלינו את הטענה הזאת במסגרת חוות דעת שהגשנו.
<גלעד מרקמן: אמרנו שלא לקחתם את זה בחשבון, קיבלנו תשובה.
<גלעד מרקמן: לא היינו שמחים אבל העלינו את הטענה.
<נעה בן שבת: קיבלתם תשובה שזה במסגרת אחוזי - - -
<גלעד מרקמן: במסגרת עשרת אחוזי גבייה אבל אנחנו לא יודעים מהיכן הגיעו עשרה אחוזי גבייה.
<גלעד מרקמן: זה הגיע מהחברות ואפשר אפילו לבדוק את זה.
<גלעד מרקמן: אם החברות אומרות שזה לא נכון, אני מקבל כי זה די נדיר.
<גלעד מרקמן: אני רק אומר לגבי העיקרון.
<גלעד מרקמן: אם יש בעיה במספר החודשים, הבעיה אותו הדבר צריכה להיות אצל עורכי הדין.
<גלעד מרקמן: זה בדיוק אותו דבר וזה אותו חישוב.
<גלעד מרקמן: אני מפנה את השאלה לרואה חשבון מלול שיאשר לי שזה באמת נכון.
<יניב גוזלן: אני מבקש להתייחס לזה.
<יניב גוזלן: אני אומר שאני לא מקבל את הטענות האלה.
<יניב גוזלן: אני מתנגד למה שנאמר כאן על ידי עורכי הדין.
<יניב גוזלן: עשרת האחוזים, אנחנו עובדים במודל המוני.
<יניב גוזלן: כל התמחיר שלנו הוא אחר לגמרי.
<יניב גוזלן: אני חושב שאין כאן דין אחד לעורכי הדין ולרואי חשבון בהקשר הזה ואני מבקש מרואה חשבון מלול להתייחס לדברים שלי.
<יניב גוזלן: החברות למימוש זכויות עובדות במודל המוני ומטפלות באלפי תיקים מדי שנה, אנחנו מדברים על כך שמשרדי עורכי הדין עובדים במודל אחר, לכן אנחנו לא חושבים שאפשר להשוות את עשרת האחוזים הנחות וחובות אבודים שאנחנו מתמודדים אתם לעומת קהל עורכי הדין.
אלי אלאלוף: רשמנו את זה לפנינו.
<יניב גוזלן: לכן אין להשוות בין עורכי הדין לחברות.
מיקי רוזנטל: בסוף נענה לכם על הכול.
אלי אלאלוף: מר מלול, יש לך התייחסות לדברים שנאמרו?
אלי אלאלוף: מיקי, אני בעד.
אלי אלאלוף: אתה הבוס.
אלי אלאלוף: זאת הצעת חוק שלך.
אלי אלאלוף: אתן לך את הכבוד.
מיקי רוזנטל: בפירוש הוועדה השתתפה.
אלי אלאלוף: אנחנו החלטנו להוסיף לחברות תוספת של 0.25 אחוז על האחוזים הקיימים.
מיקי רוזנטל: של הנכות הכללית.
אלי אלאלוף: של הנכות הכללית, כמובן.
אלי אלאלוף: 11.25 אחוזים.
אלי אלאלוף: את זה הוספנו.
מיקי רוזנטל: לאור הטענות.
<קריאה: אפשר להבין?
מיקי רוזנטל: במקום 11 אחוזים יהיה 11.25 אחוזים.
<יניב גוזלן: כבר באנו הבוקר ל-11.25.
<נעה בן שבת: לא, אתה באת ל-11.25 בגמלאות של נכי עבודה ועכשיו מדברים על הגמלאות האחרות.
אלי אלאלוף: אתם קיבלתם הרבה תוספות, מעל ומעבר.
<גלעד מרקמן: לא בנכות כללית.
<ענת קאופמן: זה מה שניסיתי להסביר לאדוני.
<יניב גוזלן: ה-0.25 זה גם על ה-11 וגם על ה-12?
<קריאה: נעה, תסבירי.
<נעה בן שבת: אם נסתכל היכן אנחנו מוסיפים את זה, נחזור לטורים שלנו בטבלה.
<נעה בן שבת: בפסקה (1)(ב), גמלה שאינה כאמור בפסקת משנה (א), אנחנו מוסיפים לכל אחד מהטורים כאן 0.25 אחוז.
<קריאה: גם ל-11, גם ל-12, גם ל-10?
<נעה בן שבת: בטור ב' ובטור ג'.
<יניב גוזלן: אנחנו הצבענו על בעיה של עשרים אחוזים וכאן מדובר על תוספת של שני אחוזים.
<נעה בן שבת: רואה חשבון מלול, זאת נראית לך תוספת שמספקת?
מיקי רוזנטל: זה אף פעם לא ירצה אף אחד.
מיקי רוזנטל: גם אם ניתן מאה אחוזים, יהיו כאלה שלא יהיו מרוצים.
אלי אלאלוף: אני מציע שנמשיך לסעיף הבא.
<גלעד מרקמן: לגבי ההמרה.
מיקי רוזנטל: אתה תקבל תשובה כשתהיה תשובה.
<נעה בן שבת: 315ג מהו טיפול בתביעה.
אחד מאלה: ייצוג אדם בפני המוסד לפי סעיף 386, בפני ועדה רפואית או ועדת ררים, או בפני בית הדין לעבודה בהליכים לפי סעיפים 10, 213 או 123 לרבות כפי שהוחל מכוח סעיף 7 לחוק לפיצוי לנפגעי פוליו או לפי סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.
אחד מאלה: את הסעיף הזה קראנו ובפסקאות (1) ו(2) אין שינוי.
אחד מאלה: אנחנו מגיעים לסעיף קטן (ב) וכאן יש שינוי.
אחד מאלה: בעקבות הערות שנשמעו כאן וגם הערות בכתב של עורך דין מייק בלס, אנחנו מדברים על הנושא של חוות דעת שאיננה מקצועית.
אחד מאלה: אנחנו אומרים כך: מתן חוות דעת מקצועית – אותה הגדרה שאמרנו שהיא חוות דעת מוגבלת כפי שבהגדרה שלה - ייחשב טיפול בתביעה לעניין סימן זה, ובלבד שמתקיים אחד מאלה: זאת אומרת, אם יתקיים אחד מאלה, היא נחשבת לטיפול בתביעה.
אחד מאלה: התשלום בעד חוות הדעת, כולו או חלקו, משולם לפי תוצאות התביעה.
אחד מאלה: אנחנו מציעים בסעיף קטן (ב)(1) שמופיע כאן זה שמתן חוות דעת שאינה חוות דעת מקצועית, שיכולה להיות אותו סיכום רפואי, תיחשב טיפול בתביעה לעניין סימן זה למעט.
אחד מאלה: זאת אומרת, הכלל הוא שהיא נחשבת לטיפול בתביעה למעט אם מתקיימים שני אלה.
אחד מאלה: האחד, הטיפול בתביעה הוא בידי עורך דין או רואה חשבון או שהתובע אינו מקבל ייצוג בתביעה או סיוע אחר בהגשתה, מעבר לחוות הדעת האמורה.
אחד מאלה: התנאי השני הוא שלא מתקיימים התנאים שבסעיף קטן (ב)(1) עד (3).
אחד מאלה: במקרים האלה לא תיחשב אותה חוות דעת כטיפול בתביעה וזה כדי למנוע מצב בו, כך אמרו לנו שעלתה איזו טענה, שיש חשש שחוות הדעת הרפואיות שניתנות, הן לא חוות דעת מקצועיות, שהן יהיו מוגבלות במגבלות לפי הצעת החוק הזאת וזאת לא הייתה המטרה.
אחד מאלה: סעיף קטן (ג), גם בו יש שינויים.
אחד מאלה: התוספת היא בעקבות ההערה שנשמעה כאן בדיון הקודם והיא בנושא בן משפחה.
אחד מאלה: "בן משפחה" – בן זוג, אח, הורה, הורה הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג, או בן זוגו של כל אחד מאלה.
אחד מאלה: בהגדרה "בעל זיקה", התיקון כאן הוא תיקון צורני של פירוק הגמלה.
אחד מאלה: "בעל זיקה" – לרבות אלה.
אחד מאלה: אנחנו מדברים על לרבות.
אחד מאלה: יכול להיות שיהיו מצבים אחרים של זיקה.
אחד מאלה: (א) בן משפחה של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
אחד מאלה: (ב) שותף או עובד של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
אחד מאלה: (ג) בעל תפקיד או נושא משרה אצל מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה או אצל בן משפחתו, שותפו או עובדו.
אחד מאלה: (ד) מי שפועל מטעמו של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
אחד מאלה: (ה) חבר בני אדם שנשלט על ידי מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
אחד מאלה: אדוני, גם בסעיף (1א) שמדבר על מי שנותן שירות או נכס לרבות זכות במקרקעין למי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה – הוספנו גם את המלים: או לאדם המנוי בפסקה (1), או מי שמקבל שירות או נכס, לרבות זכות במקרקעין מאדם כאמור.
אחד מאלה: זה בא כדי לענות על המצבים שהאירו את עינינו בדיונים הקודמים, מצבים שיכולים להיות כאשר בהם מספיק השרשור לבן המשפחה הקרוב של אותו מייצג כדי לקטוע את כל רצף בעל הזיקה.
אחד מאלה: בסעיף (1ב), מי שבאופן תדיר נותן שירות לפי הפנייה של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה – בגלל ההערות שנאמרו כאן ואמרו שאי אפשר רק בשל ההפניה, ההפניה היא טובה, היא מאפשרת הנחה במחירים ללקוחות – אנחנו רוצים להגיד שאם ההפניה תדיר כרוכה בקשרים עסקיים, רק במקרה הזה ההפניה תיחשב כזיקה.
אחד מאלה: לכן הוספנו את המשפט: והוא בעל קשרים עסקיים עמו.
אחד מאלה: לעניין חבר בני אדם, יש כאן רק תיקונים ניסוחיים ואין כאן עוד הערות מעבר לזה או תיקונים מעבר לזה.
אחד מאלה: כבר הקראנו את הנוסח הזה.
אלי אלאלוף: מה נשאר לנו?
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור לסעיף 315ד בעמוד 14.
<קריאה: אפשר הערות?
אלי אלאלוף: אין הערות.
אלי אלאלוף: חבר'ה, יש גבול.
אלי אלאלוף: אנחנו נגיע להצבעה בשעה 2:30.
<נעה בן שבת: הסעיף עוסק בחלק הגמלה לעניין הגבלת התשלום.
<נעה בן שבת: אחת ההוראות בפסקה (2) היא שבמניין התקופות האמורות בפסקה (1) יובאו בחשבון גם תקופות כפי שנאמרות בפסקת משנה (א), שמדברת על תקופה בה מדובר על נכויות זמניות.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להוסיף בה בסוף: או החלטה לזמן מוגבל לפי תקנה 6 לתקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה), התש"ע-2010, כדי להסדיר גם את המצב של פגיעה זמנית לגבי גמלת ילד נכה.
<נעה בן שבת: את המשך הסעיף קראנו.
<נעה בן שבת: התיקון הבא, בסעיף 315ה(א)(1) בעמוד 18.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על כך שהתשלומים האמורים בסעיף 315ב(א) ייגבו במועדים שבהם משולם חלק הגמלה, אבל אפשר להסכים על הקדמת גביית התשלומים.
<נעה בן שבת: בעקבות ההערות שנשמעו כאן, אני מבינה שחברי הכנסת הסכימו שאפשר יהיה להקדים את מועד הגבייה של דמי פתיחת התיק ממועד ההתקשרות ואילך ולא ממועד הגשת התביעה.
הפסקה אומרת: עד המועד שבו התקבלו לראשונה תשלומים מהמוסד לא ייגבה סכום כלשהו למעט דמי פתיחת תיק שאותם מותר לגבות ממועד ההתקשרות ואילך.
הפסקה אומרת: היה נושא נוסף עליו דיבר רואה חשבון גוזלן לגבי הפריסה.
אלי אלאלוף: הגדלנו את הכמות לשישים אחוזים.
<יניב גוזלן: הייתי שמח להתייחס בשני משפטים.
מיקי רוזנטל: התייחסתם ואנחנו התייחסנו.
אלי אלאלוף: גמרנו עם זה.
<נעה בן שבת: שילם המוסד סכום בעד תקופה שקדמה להחלטה בתביעה, לא ייגבה על חשבון הסכום המגיע כאמור בסעיף 315ב(א) תשלום העולה על סכום בשווי שישים אחוזים מהסכום ששולם כאמור, והתשלום כאמור ייזקף על חשבון הסכומים המגיעים לפי סעיף 315ב.
<נעה בן שבת: לפני שאני מגיעה לסיפא, אני אציין שדובר כאן בישיבה הקודמת על כך שהחברות מחזירות תשלומים במקרה שהגמלה אחר כך הופסקה או הוקטנה.
<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שיכולים להיות כאן כל מיני תמריצים שליליים ליציאה לעבודה של אנשים וזה יכול ליצור בעיה ומצד שני לא רצינו לפגוע במקרה של הגדלת הסכום ולא רצינו במקרה של הגדלת הסכום לשנות.
<נעה בן שבת: אנחנו לא רוצים את ההתחשבנות המאוחרת ולכן אנחנו חוזרים לתפיסה הראשונית שאומרת:
<נעה בן שבת: התשלום שמותר לגבות כאמור לא ישתנה אף אם יחול שינוי בסכום הקצבה לאחר מועד התשלום שהוקדם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, התשלומים שהוקדמו, מה ששולם, לא נפתח מחדש ולא נעשה חישוב מחדש במהלך הדרך.
<נעה בן שבת: שילמת, לא תחזור ותעשה חישוב לא לטובה ולא לרעה.
<יניב גוזלן: רק מילה אחת לעניין הפריסה.
<יניב גוזלן: יש בעיה מאוד חמורה אם אין רטרו.
<יניב גוזלן: אם אין רטרו, יש בעיה.
מיקי רוזנטל: זה מצב מאוד נדיר ואתם תמיד מביאים את המצב הקיצוני.
<יניב גוזלן: זה לא מצב קיצוני.
מיקי רוזנטל: בדקתי את זה וזה קיצוני.
<גלעד מרקמן: אם לקוח רוצה לשלם בלי תשלומים.
אלי אלאלוף: תמצאו את הדרך.
<ענת קאופמן: בישיבה הקודמת נאמר שבנושא הזה יינתן לנו לדבר.
אלי אלאלוף: שמענו את כל ההערות שלכם.
<גלעד מרקמן: זה לא פחות חשוב מהאחוזים.
<גלעד מרקמן: זה מהותי לנהל עסק.
<גלעד מרקמן: אנחנו מבקשים שתקדישו לנו כמה דקות האלה בנושא הזה.
<גלעד מרקמן: אנחנו מבקשים, מתחננים.
אלי אלאלוף: אנחנו נמשיך לקרוא וברגע הנכון נפסיק וניתן לכם.
<נעה בן שבת: יתרת התשלום המגיעה לפי סעיף 315ב(א) בעד טיפול בתביעה לקצבה חודשית, ככל שנותרה, תיגבה בתשלומים חודשיים שכל אחד מהם לא יעלה על סכום השווה ל-25 אחוזים מהקצבה המשולמת באותו חודש.
<נעה בן שבת: גם כאן אנחנו חוזרים לתפיסה המקורית שאנחנו לא חוזרים ועורכים התחשבנויות.
<נעה בן שבת: אם הוחלט על הקדמת התשלומים, מה שנגבה, נגבה.
<נעה בן שבת: אם לא הוחלט על הקדמת התשלומים, התשלומים נפרסים, אם חל שינוי – השינוי יבוא לידי ביטוי גם בתשלומים הנגבים.
<נעה בן שבת: בסעיף 315ה(ב) לא היה שינוי.
<נעה בן שבת: סעיף 315ה(ב1) מדבר על מועדי התשלום.
<נעה בן שבת: דיברתי על קודם כשהקראנו את ההוראות לגבי סעיף 315ב(ב).
<נעה בן שבת: (ב1) דמי פתיחת תיק, כאמור בסעיף 315ב(ב) ותשלומים לפי פסקה (6) של הסעיף האמור ייגבו במועד כאמור בסעיף קטן (א)(1), ויתרת התשלומים האמורים באותו סעיף תיגבה במועד קבלת ההחלטה על זכאות לגמלה.
בסעיף 315ה: (1) חדלה הזכאות לתשלום הגמלה, מחמת פטירה, לא ייגבו תשלומים נוספים ממועד פקיעת הזכות לגמלה לפי סעיף 316 – לפי הבקשה בדיונים הקודמים, הוספנו כאן את המלים - למעט תשלומים שהגיעו בעד התקופה שקדמה למועד האמור – כדי לתת מענה למקרה שהסכום הרטרואקטיבי הגיע אחרי הפטירה, בעד התקופה שקדמה לפטירה ומצד שני, זה לשיקול דעת חברי הכנסת האם להוסיף את המשפט - ותשלומים שנגבו בעד התקופה שלאחר המועד האמור, יוחזרו.
בסעיף 315ה: אני חושבת שלא צריך לגבות תשלומים מעבר.
בסעיף 315ה: אם מתברר שאדם נפטר, צריך להחזיר את אותם תשלומים.
בסעיף 315ה: אדוני, אני חושבת שעברנו על התיקונים שנעשו.
אלי אלאלוף: סיבוב של שאלות קצרות.
אלי אלאלוף: לא דיונים.
<גלעד מרקמן: לגבי הפריסה.
<גלעד מרקמן: אני מבקש להבהיר שזה חשוב לא פחות מאחוזים ולפעמים אפילו יותר מאחוזים.
<גלעד מרקמן: אתם הלכתם לקראתנו, לקראת הנכים כפי שאדוני אמר, כדי שבאמת יהיה נוח ונוכל להמשיך לפעול, אבל יש מקרים, והם לא מעטים, שאי אפשר לגבות את השישים אחוזים כי הרטרואקטיבי הוא מועט והוא כמעט ולא קיים.
אלי אלאלוף: זה עד שישים אחוזים.
אלי אלאלוף: זה שיקול דעת.
<גלעד מרקמן: אם אין רטרו, יוצא שאנחנו נוכל לגבות את הגמלה רק בתשלומים של 25 אחוזים מהגמלה, שזה 350 שקלים לחודש.
מיקי רוזנטל: לפי הנתונים שאתם הבאתם, הטיפול נמשך בין שנה לשנה וחצי, אצל החברות זה עד שנתיים וכולי וכולי.
<ענת קאופמן: זה לא רטרו.
<ענת קאופמן: זה לא סכום רטרו שמתקבל.
<ענת קאופמן: אין סכום רטרו שמתקבל.
<ענת קאופמן: למען הסר ספק, שקלנו את כל הטענות שלכם שהובאו בכתב, בעל פה, בוועדה, בשיחות אישיות וכולי וכולי, ומה שנענינו לו, הסכמנו, ומה שלא נענינו לו, לא קיבלנו את הטענות שלכם.
<גלעד מרקמן: יש מקרים שאין את הרטרו או שהרטרו הוא מאוד קטן ולכן מקבלים תשלומים.
<גלעד מרקמן: העסקים לא יוכלו לפעול ולא יוכלו לקיים עסק שבבת אחת אנחנו רק מצליחים לגבות 400-450 שקלים בחודש שזה בערך הממוצע.
<גלעד מרקמן: גם אדוני אמר שאם הלקוח רוצה לשלם, שישלם.
<גלעד מרקמן: תבינו, לפעמים יש אנשים שאין להם פנקסי צ'קים או שהבנקים עושים בעיות.
<גלעד מרקמן: אנחנו מבקשים זה דבר מאוד פשוט.
אלי אלאלוף: אני מבקש לתקן בהתאם.
אלי אלאלוף: בהסכמת הלקוח.
מיקי רוזנטל: בהסכמת הלקוח לשלם שלא על פי ההסכם.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, זה דבר מאוד דרמטי.
<נעה בן שבת: אתה אומר שאתה רוצה לאפשר לו אפילו לגבות בתשלום אחד.
<יניב גוזלן: אני לא רוצה.
<יניב גוזלן: אם זה בהסכמה והלקוח הביע את רצונו.
<גלעד מרקמן: בהסכם ליידע אותו שיש לו את הזכות.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאם אנחנו מדברים על מצב של הסכמה, זה צריך להיות רק בדיעבד.
<נעה בן שבת: רק כאשר הלקוח יודע על כמה מדברים הסכומים בהם הוא זכה ובכמה כסף מדובר.
<יניב גוזלן: איך אפשר לדעת?
<יניב גוזלן: רק בדיעבד.
<קריאה: מה שאדוני אמר, זה דבר שהוא מאוד מידתי, לאפשר לנכה לבחור ולהודיעו לו שיש לו את האפשרות לפרוס את התשלומים כפי שהחוק מציע.
<קריאה: יש לו את האפשרות לשלם אם הוא רוצה.
מיקי רוזנטל: ההערה של היועצת המשפטית הייתה שאם אנחנו מאפשרים את הדבר הזה לפני שהתהליך מתחיל, אנחנו יכולים לפזר את החוק כי אז יסכימו על איזשהו סכום.
<קריאה: אי אפשר להסכים.
מיקי רוזנטל: אני מבקש לא להפריע לי.
מיקי רוזנטל: הטענה שלהם ששכנעה את אדוני אומרת שלא התקבל סכום רטרואקטיבי, אז עכשיו מה אני אעשה?
מיקי רוזנטל: אם הלקוח מסכים לשלם מראש או הוא אומר שעכשיו הוא יודע כמה הוא קיבל, הוא יודע כמה זה התשלום, הוא עושה את החשבון שלו והוא רוצה לשלם את הכול כי נמאס לו, אבל רק אחרי שהתקבלה ההחלטה.
מיקי רוזנטל: רק בדיעבד ולא בזמן כריתת ההסכם.
מיקי רוזנטל: אני רק רציתי להבהיר את הנקודה הזאת למען הסר ספק.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבהיר.
אלי אלאלוף: זה רק בהסכמת הלקוח.
אלי אלאלוף: רק בהסכמתו לשנות את הדרישה, בהתאם לדרישותיו.
<קריאה: לרצונו.
אלי אלאלוף: אני לא רואה שום בעיה בזה.
אלי אלאלוף: אני בעד לעשות את זה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על התקופה לאחר ההחלטה.
<נעה בן שבת: בהסכמת שני הצדדים להקדמת התשלומים.
אלי אלאלוף: תשלום אחד.
<גלעד מרקמן: אולי אלה שלושה תשלומים?
אלי אלאלוף: בהסכמה.
<נעה בן שבת: שניתנת בדיעבד.
<נעה בן שבת: היא לא ניתנת מראש.
<נעה בן שבת: זאת לא הסכמה בעת ההתקשרות.
אלי אלאלוף: רק בעת קבלת הסכומים השונים.
<מלכיאל בלס: יש סעיף חדש שהופיע עכשיו.
מיקי רוזנטל: לפני שאנחנו מצביעים, יש לי הבהרה לגבי הבקשה.
<מלכיאל בלס: יש סעיף חדש שהופיע עכשיו ואני מודה שהוא מורכב לי.
<מלכיאל בלס: סעיף 315ג(ב)(1), עמוד 11, כל נושא מערכת היחסים בין חברה ורופא שלא נותן חוות דעת מומחה לפי פקודת הראיות.
<מלכיאל בלס: יש את הסיטואציה ואנחנו לא מבינים איך הגיעו לסיטואציה כזאת.
<אילת גולומב פלנר: אני רוצה להסביר.
<אילת גולומב פלנר: הייעוץ המקצועי שניתן, יש שתי אפשרויות לתת ייעוץ מקצועי למי שפונה לביטוח לאומי.
<אילת גולומב פלנר: האחת היא ייעוץ מקצועי משפטי שיש עורך דין שנותן, והשנייה היא ייעוץ מקצועי רפואי שהרופא נותן.
<אילת גולומב פלנר: יש שתי סיטואציות שבאמת יש אפליה ברורה.
<אילת גולומב פלנר: יושב רופא בחברה ונותן ייעוץ מקצועי שמאפשר להגיש תביעות וכולי ולא נותן חוות דעת רופא.
<אילת גולומב פלנר: יושב במקביל עורך דין וגם הוא עושה את אותה עבודה בדיוק.
<אילת גולומב פלנר: נעזוב את הייצוג בוועדות.
<אילת גולומב פלנר: הוא עושה את העבודה הזאת של הייעוץ תוך כדי.
<אילת גולומב פלנר: אחר כך המטופל, הלקוח הזה, פונה במקביל ובנוסף לחוות דעת רפואית כי צריך חוות דעת רפואית.
<אילת גולומב פלנר: הרופא שיושב בחברה לא עושה חוות דעת, זאת חברה שלא עושה חוות דעת כי יש היום כאילו חברות כאלה.
<אילת גולומב פלנר: אדוני, זאת פעם ראשונה שזה נפתח כאן ואני אסביר.
<אילת גולומב פלנר: אילו עורך דין מפנה לרופא לחוות דעת, הרופא יכול לכתוב חוות דעת מקצועית ולכתוב את חוות הדעת הרפואית לביטוח לאומי והכול בסדר.
<אילת גולומב פלנר: אם החברה הרפואית שנותנת את הליווי הרפואי מפנה לרופא אחר לתת חוות דעת, רופא שלא קשור אליה, שיושב במקום אחר, שם לרופא אסור לגבות שכר.
<אילת גולומב פלנר: זה כלול בשכר של החברה.
<קריאה: כל הבסיס שלכם היה על בסיס הערכה רפואית.
<אילת גולומב פלנר: יש חברות שנותנות את השירות הרפואי בלי חוות דעת.
<אילת גולומב פלנר: החברה היחידה שנותנת חוות דעת רפואיות זאת חברת לבנת פורן.
<אילת גולומב פלנר: עכשיו יוצא שיש ייעוץ רפואי שמקביל לייעוץ משפטי ועל זה שהם מקבילים אין מחלוקת ובית המשפט העליון אמר את זה.
<אילת גולומב פלנר: אם צריך בנוסף חוות דעת, עורך דין יכול להגיד לחולה ללכת לרופא.
אלי אלאלוף: שי, זה מתייחס להערות?
<שי סומך: אני אשמח לשמוע מה אומרת נעה.
<נעה בן שבת: דיברנו על זה לפני כן, על הנושא הזה של ההבחנה כאן.
<נעה בן שבת: כאשר רואה חשבון מלול הביא בחשבון את העלויות של החברות, הוא הביא בחשבון את מלוא העלויות.
<נעה בן שבת: כאשר מדובר בחברת לבנת פורן, כפי שאת אומרת, הוא הביא בחשבון גם את העלויות של חוות הדעת וגם את העלויות הרפואיות.
<נעה בן שבת: הוא הביא אותן בחשבון במכלול, במיצוע שהוא ערך.
<נעה בן שבת: לגבי עורכי הדין, כמובן שהנושא הרפואי לא הובא בחשבון כי ממילא הם לא נושאים בהוצאות בנושא הזה.
<נעה בן שבת: לכן יש הבחנה בהתייחסות.
<נעה בן שבת: כאן חוות הדעת הרפואית היא מחוץ לתשלומים כי ממילא היא לא תיחשב חלק מהטיפול והיא גם לא במסגרת העלויות.
<נעה בן שבת: הוא לא נושא בעלויות בגינה.
<נעה בן שבת: אבל לעומת זאת, אצלכם זה נכלל כבר במסגרת העלויות, זה נכלל במסגרת התגמול שאתם מקבלים.
<אלון אהרונוב: זה לא נכון.
<אלון אהרונוב: יש אקסטרה עלויות.
<אילת גולומב פלנר: זה פשוט לא נכון.
אלי אלאלוף: בזה סיימנו את הנקודה.
<אילת גולומב פלנר: פעם ראשונה שזה עולה כאן.
אלי אלאלוף: שי, אתה רוצה להתייחס למרות ההבהרות שקיבלת?
<אילת גולומב פלנר: אדוני, הסעיף הזה עולה פעם ראשונה.
<אילת גולומב פלנר: רואה חשבון מלול יוכל להסביר.
<נעה בן שבת: סעיף 315ו בעמוד 20.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על הסעיף מהי תביעה אחת.