GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רז הילמן: זאת אומרת, זה הסיפא שהייתה יכולה לעשות סדר - - -
<נעה בן שבת: אז אתה בעצם רוצה להגיד: למעט אם תוסף התזונה הוא תכשיר רשום, אבל אתה אומר: אבל יש תזונה, ואז - - -
<רז הילמן: רשום כתוסף תזונה ומסומן כתוסף תזונה.
<ענת מימון: אבל אתה מיעטת את זה.
<רז הילמן: כי בעצם מה שאמרה עורכת הדין עדנה הראל: אם הוא תכשיר רשום והוא משווק כתכשיר רשום, אז בסדר, אז הוא לא תוסף תזונה.
<רז הילמן: ברור.
<רז הילמן: וזה מצוין.
<רז הילמן: אני רק רוצה להגיד: אם הוא כן רשום כתוסף תזונה ומסומן כתוסף תזונה אז שיהיה מותר לשווק אותו באופן שיהיה מוגדר - - -
<שרון גוטמן: ולא מטעה.
<רז הילמן: ולא מטעה.
<שרון גוטמן: זו עוד דרישה.
<שרון גוטמן: אז בסדר.
<שרון גוטמן: אנחנו נחשוב גם במסגרת שיעורי הבית.
<שרון גוטמן: תחשוב גם.
<רז הילמן: טוב.
<עדנה הראל: אבל את אותו דבר, אותו תכשיר קונקרטי עם אותו שם יצרן – אני לא רואה מצב שהוא רשום בשתי הרשימות.
<קריאה: הוא יכול להיות.
אלי אלאלוף: אבל אם יש מגבלה על התרופה הזאת?
<עדנה הראל: ולכן התכשיר זה משהו קונקרטי שיש לו שם יצרן מסוים.
<עדנה הראל: אם הוא רשום פה הוא לא תוסף תזונה.
<רז הילמן: לא, אבל יכול לבוא מישהו ולטעון: עצם זה שיש כזה תכשיר רשום, אתה, רז, לא יכול לרשום את זה כתוסף תזונה.
<עדנה הראל: אבל זה כבר הוכרע בבג"ץ.
<עדנה הראל: ובמובן הזה, מה שכתוב: זה תכשיר?
<עדנה הראל: לא כתוב חומר, כתוב תכשיר.
<עדנה הראל: תכשיר זה דבר קונקרטי שהוא רשום.
<עדנה הראל: תכשיר רשום זה דבר שיש עליו סימן, שם, בעלים, ולכן לא כתוב החומר הכלול בתכשיר, כתוב תכשיר.
אלי אלאלוף: בואו, תרשו לנו להתקדם.
אלי אלאלוף: עורכת הדין שרון גוטמן התחייבה להתלבט אחר הצהריים.
<רווית ארבל: אני רק רוצה לוודא ששונה הנוסח.
<רווית ארבל: כשהקראת את "חומר טעם וריח" אז הוספה המילה מזון לפתיח בדומה לשאר ההגדרות שהקראת?
<רווית ארבל: כי יש הבדל בפתיח.
יעל גרמן: איפה זה היה "חומר טעם וריח"?
<רווית ארבל: חומר טעם וריח הוא היחיד שפותח במילים: "חומר שאינו נצרך לכשעצמו - - -", אבל לא חומר שאינו נצרך כמזון לכשעצמו.
יעל גרמן: זה מה שדיברנו גם עם התבלינים.
<נעה בן שבת: אני רוצה לשמוע את - - - אתם לא רציתם לשנות את זה.
<רווית ארבל: הם לא רצו את ה"ככלל", אבל הם רצו את ה"מזון".
<רווית ארבל: אני חושבת שאין בעיה.
<אלי גורדון: תגידי מה הקושי בהגדרה הקיימת כרגע.
<רווית ארבל: זה פשוט כדי לא ליצור בעיות פרשנות אחר כך, והניסוח של חומר טעם וריח הוא "חומר שאינו נצרך לכשעצמו - - -".
<רווית ארבל: חומר מסייע ייצור פותח במילים: "חומר אשר אינו נצרך ככלל כמזון בעצמו - - -".
<רווית ארבל: אני שואלת: למה צריך להיות הבדל?
<רווית ארבל: הכוונה היא אותה כוונה בשני המקרים, אז רצוי אולי להיצמד לאותו - - -
<עדנה הראל: למה המילה "כמזון" לא מופיעה ב"חומר טעם וריח".
<עדנה הראל: רק המילה "כמזון", לא "ככלל".
<עדנה הראל: נכון?
<רווית ארבל: נכון.
<רווית ארבל: לצורך העניין.
<אלי גורדון: הבנתי.
<רווית ארבל: הרי הכוונה היא אותה כוונה.
אלי אלאלוף: אז אפשר לתקן את זה בעבודה אחר הצהריים?
<אלי גורדון: אנחנו נבדוק את זה באופן עקרוני והגיוני.
<נעה בן שבת: אז מה שעוד אפשר להתקדם – אני חושבת שיש את ההגדרה "מזון", אולי נוכל להתקדם בה.
יעל גרמן: אני, להיפך, הייתי מוסיפה את ה"ככלל", גם במקרה הראשון.
יעל גרמן: להוסיף את ה"ככלל" גם במקרה של "חומר טעם וריח" לאור הדוגמה שקודם נתנו.
<ענת מימון: הגדרת "מזון": "כל חומר, מעובד, מעובד למחצה או שאינו מעובד, כולל משקאות וגומי לעיסה, המיועד לצריכת אדם בבליעה, לעיסה או שתייה, או כל חומר שהיה בשימוש בתהליך ייצור מזון, הכנתו או בתהליך עיבודו של מזון, לרבות מזון ייעודי ומי שתייה כהגדרתם בסעיף 52א לפקודת בריאות העם, 1940, ולמעט תמרוק כהגדרתו בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א-1981 (להלן–פקודת הרוקחים), מוצרי טבק כהגדרתם בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, התשמ"ג-1983, סמים כהגדרתם לפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג-1973, מכשיר המשמש לטיפול רפואי, כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה "ציוד רפואי" בחוק ציוד רפואי, התשע"ב-2012, ותכשיר או סמי מרפא כהגדרתם בפקודת הרוקחים ובכלל זה כאשר הסם המסוכן, התכשיר או סם המרפא הוא חלק מתהליך הייצור של מזון אחר".
<נעה בן שבת: רצינו לשאול כמה שאלות על ההגדרה הזאת.
<נעה בן שבת: דבר ראשון, מדוע אנחנו צריכים להגיד גם "מעובד" וגם "מעובד למחצה"?
<נעה בן שבת: מה ההבדל בין "מעובד" ל"מעובד למחצה"?
<נעה בן שבת: יש מצב שלא מעובד ויש מצב של מעובד.
<נעה בן שבת: וברגע שאתה מעובד זה גם מעובד למחצה.
יעל גרמן: זה בבשר בטח, כל הסיפור של הבשר.
<אלי גורדון: חומרי גלם יכולים להיות בשלבים של דגן או; בואו נגיד ככה: באמת, חומרי גלם גולמיים לגמרי, אם אפשר לומר את זה בצורה שכזו.
<אלי גורדון: וייתכן מאוד שמזון עובר תהליכים שהם עדיין לא הביאו את המזון עצמו לרמת הבשלות כחומר גלם, אבל עדיין הם עברו איזשהו תהליך.
<אלי גורדון: ובכדי לתת מענה לכל השרשרת, מנקודת הגידול ועד - - -
עמרי שרון: - - - גם קצת מעובד זה מעובד.
<אלי גורדון: כן, בסדר, - -
עמרי שרון: - - - מעובד למחצה - - -
<אלי גורדון: - - אבל הכוונה שישנם מצבים, מזון מעובד, בסופו של דבר - - -
יעל גרמן: כן?
יעל גרמן: אין לך בשר מעובד למחצה כשאתה מוסיף, מיושן - - -
עמרי שרון: אני מגדל בעלי חיים, לא בשר - - -
<אלי גורדון: יש פה שרשרת.
<אלי גורדון: יש אחר כך חיבורים לייצור.
<אלי גורדון: אז כשהגדרנו את הגדרת המזון והרחבנו אותה בצורה הרבה יותר ממה שהוגדר נכון להיום בפקודה, ניסינו לתת מענה לכל השרשרת: משלב של הכנת המזון כחומר גלם, עם תתי שלבים שקיימים, ולהבדיל את המזון שהוא כבר מתועש.
<אלי גורדון: כי עיבוד מזון זה תהליך יצור.
<אלי גורדון: שאחר כך, בשלבים נוספים, בפרקים נוספים או בסימנים נוספים אנחנו נראה שיש חובת רישוי לאלה שעוסקים בעיבוד.
<אלי גורדון: חלק מהעיבוד או ההכנה הם מחוץ להגדרת יצור מזון, כשאחר כך, כל אלה שעוסקים בייצור מזון מחויבים ברישיון.
<אלי גורדון: זאת הסיבה שהגדרנו את כל הנקודות בשרשרת, כל שלב בשרשרת: מהכנת חומר גלם ועד לייצור והמכירה שלו.
<אלי גורדון: לכן, לטעמנו, אם זה לא מפריע מבחינה משפטית, רצוי להשאיר את זה ככה - - -
<נעה בן שבת: לא עדיף לך להגיד מזון לרבות חומר גלם המשמש בייצור מזון?
<אלי גורדון: לא, צריך להבין - - -
<עדנה הראל: אותו דבר יכול להיות חומר גלם - - -
<נעה בן שבת: יכול להיות גם מזון.
<עדנה הראל: מה שאת רוצה זה שלא יהיה מצב שאת תבואי לאיזשהו מקום ויגידו לך: לא, זה לא אינו מעובד וזה עדיין לא מעובד, ולכן אין לך סמכות.
<עדנה הראל: אז אני רוצה שיהיה ברור שזה זה.
<עדנה הראל: אז אם את רוצה תגדירי מעובד לרבות שטרם הושלם עיבודו.
<עדנה הראל: זה מה שאנחנו רוצים: שיהיה ברור שהמעובד כולל את מה שנמצא באמצע שלבי.
<עדנה הראל: הוא לא יצא מהרגולטור.
יעל גרמן: למה סמים זה במזון?
<עדנה הראל: לא, זה מופרד.
<אלי גורדון: לא, זה לא.
<אלי גורדון: זה לא.
<ינון יוני: גם שלב האמצע של בין המעובד לשאינו מעובד, גם שלב האמצע יכול להיות בשלבים ובאתרים שונים.
<ינון יוני: זאת אומרת, הוא יכול לעשות שלבים.
<ינון יוני: עד היותו מעובד הוא יכול לעבור מספר שלבים במספר אתרים, וזאת הסיבה למען הסר ספק.
<נעה בן שבת: עכשיו, ההוספה של משקאות וגומי לעיסה – היחס המיוחד להם, מה הסיבה לו?
<נעה בן שבת: ואחרי זה יש לנו גם את המזון הייעודי וגם מי שתייה שזכו ליחס מיוחד.
<אלי גורדון: נתחיל ממשקאות, כי הגדרה של מזון אין חולק שגם משקה, יהיה אשר יהיה, לרבות מים זה מזון.
<אלי גורדון: גומי לעיסה להבדיל מכל שאר המזונות שיש להם מטען תזונתי שמשמשים אחר כך לאספקת אנרגיה לאדם, בצורה כזו או אחרת, הם לא עוברים תהליך בליעה ולא משמשים כמקור של אנרגיה.
אלי אלאלוף: לא אצל כולם זה לא משמש לבליעה.
אלי אלאלוף: אצל הילדים זה הופך לבליעה.
<אלי גורדון: כן, אני מסכים איתך בהחלט.
<אלי גורדון: כן, אצל ילדים בהחלט.
<אלי גורדון: אבל באופן עקרוני זה משהו ללעיסה בלבד.
<אלי גורדון: ובאופן עקרוני, לא לרדת עכשיו על כל מקרה ומקרה – ניסינו בהגדרת מזון לתת מענה לכל קבוצות המזונות שהן אי שם בקו כזה או אחר של ממשקים עם מזון ויכול היה לגרום להתלבטות האם מים שהם בצנרת הם מזון או רק מים מינרלים או מים מבוקבקים, שהם מזון בהחלט, יש לכלול בהגדרת מזון.
<נעה בן שבת: עכשיו, הנושא של המזון הייעודי – מדוע הוא נכנס פה?
<נעה בן שבת: הרי הוא סוג של מזון מסוים.
<נעה בן שבת: זה קשור לדרך המתן שלו?
<אלי גורדון: לא רק.
<אלי גורדון: הכנסת המזון הייעודי היא פרי עשייה, ופה אפשר לציין עשייה ועבודה משותפת עם כל בעלי העניין.
<אלי גורדון: כפי שציינו בדיון, ביום חמישי אנחנו כן ישבנו בסבב ישיבות עם התאחדות התעשיינים ואיגוד לשכות המסחר.
<אלי גורדון: הועלתה בקשה - - - לפני מספר שנים.
<אלי גורדון: אנחנו בתוך המשרד הגדרנו שמזון ייעודי בגרסתו הקודמת זה היה מזון רפואי, והגדרנו שהוא קודם כל מזון.
<אלי גורדון: נכון, הוא בעל תכונות מסוימות שמסופק לקהל יעד מסוים, ולכן התבקשנו לתת דגש לעניין של מזון ייעודי, וזאת אחת הסיבות שיש אחר כך מזונות מיוחדים כגון: מזון חדש, מזון ייעודי ותוספי תזונה שמוגדרים כקבוצה שנקראת מזון מיוחד.
<אלי גורדון: כי שלושת הקטגוריות של מזונות אלה, גם מבחינתנו כרגולטור, דורשות יחס, התייחסות, ניהול סיכונים נפרד, וכך גם אנחנו מתכוונים לעשות.
<אלי גורדון: בשורה התחתונה: מזון ייעודי נכנס לכאן בכדי לתת משנה תוקף להתלבטויות במידה ותהיינה, שמזון ייעודי הוא גם מזון.
<אלי גורדון: מזון, קודם כל.
<שרון גוטמן: להשלמה יש גם תיקון לפקודת הרוקחים, שם הייתה הגדרה של תכשיר מזון רפואי, והיא בעצם נמחקה משם.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה בשלבי, זו אותה הצעת חוק.
<שרון גוטמן: עבר בקריאה ראשונה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, חברי הכנסת, חברים, אנחנו לא נצביע לאור התיקונים שביקשנו.
אלי אלאלוף: מקובל?
אלי אלאלוף: ומחר נוכל - - - להצבעות.
<נעה בן שבת: אני רוצה לשאול גם על החריגים.
<נעה בן שבת: החרגתם תמרוקים ותכשירים וסמי מרפא וסמים או חומר האסור בהפצה לפי חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים או בכלל חומר מסכן.
<נעה בן שבת: שם ההגדרה רחבה מדי.
<עדנה הראל: אנחנו צריכים לבדוק את זה גם עם הפליליסטים, כי זה חוק שהוא - - -
<נעה בן שבת: רק הסיפא שם אומרת: "- - - ובכלל זה כאשר הסם המסוכן, התכשיר או סם המרפא הוא חלק מתהליך הייצור של מזון אחר".
<נעה בן שבת: אני מבינה ש"- - - ובכלל זה - - -" מתכוון למעט.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, ממעטים גם במקרים האלה.
<נעה בן שבת: אז ייתכן שרק מבחינה נוסחית שיכול להיות שזה מיותר בעצם לכתוב את זה שוב, כי ממילא אמרנו שהמזון הוא גם מזון, גם מה שאוכלים אותו וגם מה שנעשה שימוש בתהליך הייצור של המזון.
<נעה בן שבת: התופעה שמוזכרת פה בסיפא היא - - -
<עדנה הראל: כן, אבל על זה יוצא החוצה, אבל רוצים להוציא - - -
<קריאה: את התוצר הסופי.
<עדנה הראל: את התוצר הסופי.
יעל גרמן: הכול למעט.
<עדנה הראל: לא רק כשהוא שימש.
<עדנה הראל: לצורך העניין, עוגיות חשיש – כל העוגייה תהיה בחוץ.
<עדנה הראל: לא רק - - -
<אלי גורדון: קודם כל, לא רק הצמח שהוא איננו תבלין.
<עדנה הראל: ואם את לא עושה את זה אז בעצם את אומרת - - - כל מה שהיה בשימוש אז החומר עצמו הוא בחוץ למעט כחומר.
<עדנה הראל: אנחנו צריכים להבהיר שגם כל העוגייה, כל שלבי הכנת העוגייה, לא היו מפוקחים על ידי החוק.
<ענת מימון: אבל אנחנו אומרים: "- - - או כל חומר שהיה בשימוש בתהליך ייצור מזון - - -",ואז אנחנו ממעטים.
<ענת מימון: אז הלמעט הוא מכל הרישא של ההגדרה.
<עדנה הראל: למעט החומר.
<עדנה הראל: כאילו כחומר הוא מוחרג.
<עדנה הראל: זו שאלה נוסחית.
<עדנה הראל: נקרא שוב - - -
יעל גרמן: אבל ברור שאת מתכוונת לכול.
<עדנה הראל: אבל הכוונה, אנחנו מבהירים מה הכוונה.
<עדנה הראל: הכוונה להחריג את - - -
יעל גרמן: שהסמים והתוצרים שלהם זה הכול מוחרג.
<אלי גורדון: הכוונה שאם יש קמח בתהליך ייצור של עוגיית חשיש זה עדיין לא הופך את המזון סופי למזון.
<אלי גורדון: עד כמה שזה לא נשמע לא הגיוני אבל - - -
יעל גרמן: נשמע מאוד הגיוני אם יש בפנים חשיש.
<נעה בן שבת: אז אנחנו נעבור להגדרת מזון ייעודי: "מזון המותאם לצרכים בריאותיים או תזונתיים מיוחדים בהתאם לגיל, מין ומצב תחלואה, אשר ניתן לשימוש תחת פיקוח והתוויה רפואיים או תזונתיים, המיועד להזנה כולית או חלקית, במסגרת טיפול במצב מחלה לבעלי בעיות פיזיות ומטבוליות או הפרעות במערכת העיכול, ובכלל זה הפרעות ספיגה, לעיסה, בליעה ואחרות, בין אם נצרך בדרך של בליעה או לעיסה ובין אם בדרך אחרת, ולמעט בהזנה תוך ורידית".
<נעה בן שבת: רצינו לשאול האם במסגרת מזון ייעודי נכנסות גם הפורמולות לתינוקות?
<אלי גורדון: לא כולן.
<אלי גורדון: מזון לתינוקות זה מזון לכל דבר.
<אלי גורדון: ישנם מוצרים בתוך הקטגוריה של פורמולות שהם מזון ייעודי, וזאת אחת הסיבות למה הכנסנו את זה: כי חלק מהמזון לתינוקות אכן יכול להיות מיועד לקבוצת אוכלוסיית תינוקות או פעוטות או לילדים ולמבוגרים ללא תלות בגיל שלהם, שהם מזון כולי או מזון חלקי.
<אלי גורדון: זאת הסיבה שהגדרנו את הקטגוריה הזו וגם נתנו לה מענה, בשתי הגדרות למעשה: גם התייחסנו במזון וגם בהגדרת מזון - - -
יעל גרמן: אתה יכול לתת לנו דוגמאות מה נכנס ומה לא?
<אלי גורדון: אוקיי.
<אלי גורדון: בהחלט כן.
<אלי גורדון: לצורך הדוגמה, כל סוגי המזון, תרכובות מזון לתינוקות באופן עקרוני זה מזון כולי שנועד בשלב ראשוני לתת מענה לצרכים התזונתיים של התינוק מגיל אפס עד שישה חודשים, ומשישה חודשים עד גיל 12 חודשים, ומ-12 חודשים ואילך, עד שלוש.
<אלי גורדון: בהגדרות בלעז יש שלוש קטגוריות שזה - - - formula 0-6או אפס עד שנה – תרכובת אחת שמשמשת את התינוק עד גיל שנה.
<אלי גורדון: יכולה להיות הגדרה או קבוצה נוספת שהזכרתי אותה: משישה חודשים ואילך עם - - - formula, ואותן קטגוריות יכולות ללכת ולספק את הצרכים של פעוט מעל גיל שנה.
<אלי גורדון: באותם מקרים, אותו מזון יכול להיות מורכב ומותאם לצרכים של תינוק שהוא נולד עם צרכים מסוימים עקב מחלות רקע.
יעל גרמן: - - - רגיל ייחשב כמזון.
<אלי גורדון: מזון.
<אלי גורדון: זה מזון רגיש, אבל זה מזון.
יעל גרמן: - - - מזון - - - רק במידה ויש בעיה.
<אלי גורדון: אם לקבוצת אוכלוסייה כזו או אחרת יש מחלות רקע או צרכים בעקבות מחלות רקע, הם יקבלו מזונות שהם מצד אחד - - -, ומצד שני ההרכב התזונתי שלהם מותאם לצרכים של אותה קטגוריה שאליה מיועד המזון.
<אלי גורדון: דוגמאות: חולי CF, מחלות מטבוליות נוספות.
<אלי גורדון: כמו כן, ישנם מוצרים שהם יכולים לשמש כאחד, גם את התינוקות וגם את המבוגרים.
<אלי גורדון: לתמוך בחיים של בן אדם מגיל אפס עד 99 ואפילו 120.
אלי אלאלוף: יופי.
אלי אלאלוף: אז בסדר?
אלי אלאלוף: אפשר לעשות הפסקה עד מחר בבוקר?
<נעה בן שבת: עד מחר.
<גליה שגיא: אני רוצה בבקשה, ברשותך: העלינו בדיון הקודם, הבנו, לא זאת הבקשה, שהחוק הזה הוא כחלק מחוק ההסדרים ואנחנו בדיונים רצופים והוא יעבור ב-19 בנובמבר.
<גליה שגיא: אנחנו מייצגים כאן הרבה מאוד תעשיינים מאחורינו, רובם קטנים ובינוניים.
<גליה שגיא: החוק הזה נמסר לנו ב-26 באוגוסט עם הבנה מאיתנו שיהיה לנו זמן להיערך ולאסוף את התעשיינים ולקבל את התגובה שלהם.
<גליה שגיא: כידוע, היינו כאן ביום חמישי.
<גליה שגיא: היום.
<גליה שגיא: אנחנו מיד אחרי החג.
<גליה שגיא: גם מחר.
<גליה שגיא: וקבוע גם ליום ראשון.
<גליה שגיא: הדיונים נקבעים לשעתיים בל פעם.
אלי אלאלוף: את חוסכת לי הודעה?
<גליה שגיא: אם אתה תגיד שזה בוטל ביום ראשון אנחנו נשמח.
אלי אלאלוף: לא, לא, אין סיכוי.
<גליה שגיא: אז זאת הבקשה: הבקשה שלנו שתתנו לנו זמן להיפגש עם היצרנים, הרבה מאוד יצרנים.
<גליה שגיא: הקטנים והבינוניים לא יכולים להתפנות ולהגיע לכאן.
<גליה שגיא: צריכים עורכי דין - - -
אלי אלאלוף: יום שני אתם פנויים.
אלי אלאלוף: כיפור, ודאי.
<גליה שגיא: אנחנו מאוד מבקשים את ראשון, כי במקור כינסנו את כל היצרנים ליום ראשון, לשבת בדיוק על זה, כשחשבנו שנצטרך להיות מוכנים כבר לאחר סוכות.
<גליה שגיא: אז זאת בקשתנו.
אלי אלאלוף: לא אוכל להיענות.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה להגיד: קודם כל, תודה רבה לכולם על שיתוף הפעולה, על האווירה, על הדיון, לדעתי, הענייני.
אלי אלאלוף: תודה לחברי הכנסת.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נעבור היום, כפי שקיבלתי אישור מכם, להצבעה.
אלי אלאלוף: אנחנו נודה לכם על שיתוף הפעולה ביניכם כדי שמחר תחזרו עם תשובות ונשתדל לאשר סעיפים.
אלי אלאלוף: מחר אנחנו מתכנסים מ-9:00 עד 12:00, ביום ראשון מ-9:00 עד 12:00, ואחר כך נודיע לכם על המשך הדיונים.
אלי אלאלוף: תודה רבה ויום טוב.
אלי אלאלוף: שנה טובה וכל טוב וגמר חתימה טובה.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, אנחנו שמחים להתכנס בפגרה.
אלי אלאלוף: היום ה-10 בספטמבר 2015, כ"ו באלול התשע"ה, השעה 9:33.
אלי אלאלוף: תרשו לי לברך את ידידתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב, היום הישיבה הפורמלית הראשונה שלה.
אלי אלאלוף: לפי האזהרות שלה היא תהיה בהרבה ישיבות שלנו, אחראית על הרבה נושאים.
אלי אלאלוף: אני באמת שמח על הצטרפותך לוועדה.
אלי אלאלוף: לא נעים להתחיל בערב ראש השנה בהערה על הדיון שהולך להיות.
אלי אלאלוף: אנחנו הולכים לאשר, כמעט ללא הבנה, עדכונים למיניהם בזמן שבכמה דיונים שהיו בשנים הקודמות התבקשתם לנסות להגיע להסדר עם הגופים ועם משרד הביטחון כדי שהעדכונים יהיו בצורה אוטומטית ולא צריך יהיה להביא דברים מאוקטובר 2014 כדי שנדון בהם היום.
אלי אלאלוף: זו ממש הרגשה לא טובה.
אלי אלאלוף: אמורים ליהנות מזה גם משפחות שכולות וגם נכים, אין שום סיבה שלא תמצאו את הדרך הטכנית – פה זה לא מהותי בכלל – שהדברים יסתדרו בלי שום דיון והפיכת הוועדה – סליחה על הביטוי, דבר שאני לא אוהב ואני בטוח שלא התכוונתם ולא התכוונו המחוקקים לעשות את זה - לחותמת גומי למערכת.
אלי אלאלוף: אז נעשה את הפרוצדורה הטכנית היום, אבל אני מבקש, ואפילו נודיע לכם בכתב, כדי שתיכנסו לתהליך שיסגור את זה על מנת שלא יהיה יותר מעוד דיון אחד כזה.
אלי אלאלוף: תמצאו את הדרך הנאותה, בלאו הכי כל מי שאמור לקבל משהו בזכות התיקונים של היום, לדעתי כבר קיבל, אני מקווה לפחות.
אלי אלאלוף: נציג משרד הביטחון, ואחר כך אם אתם רוצים להגיב תוכלו.
<פזית תדהר: אני מהלשכה המשפטית במשרד הביטחון.
<פזית תדהר: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה לעדכון התגמולים לנכי צה"ל ולמשפחות השכולות.
<פזית תדהר: אנחנו מדברים על עדכון לפי מדד אוקטובר 2014, שעלה ב-2.53%.
<פזית תדהר: העדכון הזה נעשה בהתאם להסכם היסטורי משנת 1986 בין משרד הביטחון לארגון נכי צה"ל, שהוחל גם על המשפחות השכולות.
<פזית תדהר: ההסכם הזה קובע את דרך ההצמדה, שהיא לפי מדד השכר בסקטור הציבורי-קהילתי, תוך קביעת המנגנון של עדכון התגמולים רק כשהמדד עולה ולא כשהוא יורד, אבל אם הוא יורד אז בעדכון הבא צריך להתחשב בזה.
<פזית תדהר: העדכון האחרון נעשה לפי מדד אוקטובר 2013, באפריל 2014 המדד ירד וכמובן שהתגמולים לא השתנו.
<פזית תדהר: את העדכון הנוכחי פיצלנו לשני סטים של תקנות וצווים, כאשר תשעה הם בגדר הוראת שעה לתקופה אוקטובר 2014 עד סוף מרץ 2015, וזה משקף עלייה של 0.511%; והסט השני, שיהיה בתוקף מה-1 באפריל 2015, משקף עלייה נוספת של 2.038%, כך שבסך הכול אנחנו מדברים על עלייה של 2.56%.
<פזית תדהר: בהתאם לחוק, קוימה חובת התייעצות עם שר האוצר ונותר לנו לקבל את אישור הוועדה.
<יעל סלנט: אם תוכלי, תסבירי בבקשה מדוע הסכומים יותר נמוכים בתקופה של הוראת השעה, מדוע יש שם קיזוז של שתי ירידות שהיו, כדי שיהיה ברור לפרוטוקול, שיבינו מה היה.
<פזית תדהר: אחזור לרגע לאותו הסדר מ-1986.
<פזית תדהר: הוא קובע שאם המדד יורד אנחנו לא נוגעים בתגמולים אבל בעדכון הבא, כשהמדד עולה, צריך להתחשב בזה ולעשות את הקיזוז.
<פזית תדהר: דבר נוסף שההסכם הזה קובע הוא שאם ניתנות תוספות שכר למגזר הציבורי בתקופות הביניים, התוספות האלה תינתנה גם לזכאים שלנו, כאשר במועד העדכון הבא תיעשה התקזזות על מנת שלא יהיה תשלום כפל.
<פזית תדהר: זאת הסיבה שהתקופה הראשונה, של החצי שנה, משקפת עלייה יותר נמוכה, אחרי הקיזוזים, והסט השני של הצווים הקבועים כבר משקף את העלייה הגבוהה יותר.
<פזית תדהר: אם נדרשים נתונים נוספים לגבי התחשיבים אז נמצאים פה הנציגים הרלוונטיים שיוכלו להסביר.
<יעל סלנט: בסדר גמור.
אלי אלאלוף: אפשר להתחיל לקרוא, בבקשה.
<יעל סלנט: יש לנו פה תשעה סטים של הוראת שעה ותשעה סטים של הוראות שהתחילה שלהן היא מ-1 במרץ 2015 .
<יעל סלנט: נתחיל עם הוראות השעה, שאגיד כבר מראש שהתוקף של כולן הוא מ-1 באוקטובר 2014 עד 31 במרץ 2015.
<יעל סלנט: "תקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(לימודים לרכישת מקצוע)(הוראת שעה), התשע"ה-2015 תיקון תקנה 17.
<יעל סלנט: "בתקופת תוקפן של תקנות אלה יראו כאילו בתקנה 17(א)(3) לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(לימודים לרכישת מקצוע), התשמ"ח-1987 – בפסקת משנה (א), במקום "59.6%" בא "59.9%" ובמקום "87.1%" בא "87.5%"; בפסקת משנה (ב), במקום "87.1%" בא "87.5%" ובמקום "124.1%" בא "124.7%"; בפסקת משנה (ג), במקום "124.1%" בא "124.7%" ובמקום "173.7%" בא "174.6%".
<יעל סלנט: תחילה ותוקף.
<יעל סלנט: תחילתן של תקנות אלה ביום ז' בתשרי התשע"ה (1 באוקטובר 2014) ותוקפן עד יום י"א בניסן התשע"ה (31 במרס 2015).
<יעל סלנט: תקנות הנכים (טיפול רפואי)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: תיקון תקנה 14א(א)(1) "בתקופת תוקפן של תקנות אלה יראו כאילו בתקנה 14א(א)(1) לתקנות הנכים (טיפול רפואי), התשי"ד-1954, במקום "124.1%" בא "124.7%" ובמקום "160.9%" בא "161.7%".
<יעל סלנט: צו הנכים (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך) (הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: שיעור השכר הקובע - השכר הקובע כאמור בסעיף 1 לחוק יהיה 151.4% מסך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 17 של הדירוג המינהלי ושאין משתלמת לו תוספת למשכורתו בזכות בן משפחה.
<יעל סלנט: שיעור תגמול מחוסר פרנסה - תגמול מחוסר פרנסה כאמור בסעיף 6(ג) ו-(ד) לחוק יהיה – (1) לנכה שדרגת נכותו מ-10% עד 18% - 59.9% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 87.5% מהדרגה הקובעת; (2) לנכה שדרגת נכותו מ-19% עד 39% - 87.5% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 124.7% מהדרגה הקובעת; (3) לנכה שדרגת נכותו מ-40% עד 100% - 124.7% מהדרגה הקובעת, ואם יש לנכה ילד – 161.7% מהדרגה הקובעת.
<יעל סלנט: הדרגה הקובעת - הדרגה הקובעת לעניין סעיף 6(ג) לחוק תהיה סך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 22 של הדירוג המינהלי ושאין משתלמת לו תוספת שכר בזכות בן משפחה.
<יעל סלנט: התגמול לנכה נצרך - התגמול לנכה נצרך כאמור בסעיף 7(א) לחוק יהיה 184.5% מסך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 22 של הדירוג המינהלי ואם יש לנכה ילד – 204.8% מהדרגה הקובעת.
<יעל סלנט: תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת - תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת כאמור בסעיף 7ד לחוק לא תעלה על 114.
<יעל סלנט: 3% מן המשכורת המשולמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 17 של הדירוג המינהלי.
<יעל סלנט: תחילה ותוקף - תחילתו של צו זה ביום ז' בתשרי התשע"ה (1 באוקטובר 2014) ותוקפו עד יום י"א בניסן התשע"ה (31 במרס 2015).
<יעל סלנט: תקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(תוספת למימון צרכים מיוחדים)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: תיקון תקנה 1.
<יעל סלנט: "בתקופת תקפן של תקנות אלה יראו כאילו בתקנה 1 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(תוספת למימון צרכים מיוחדים), התשס"ג-2003, בהגדרה "משקולת", במקום "79.79" בא "80.20".
<יעל סלנט: צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(מענק נישואין ליתום)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: החלפת סעיף 2.
<יעל סלנט: בתקופת תקפן של תקנות אלה יראו כאילו במקום סעיף 2 לצו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(מענק נישואין ליתום), התשמ"ב-1982 בא: סכום מענק הנישואין - קצין תגמולים ישלם ליתום לפי סעיף 29א לחוק, מענק נישואין בסכום 131,219 שקלים חדשים.
טלי פלוסקוב: זה לא היה בכלל?
<יעל סלנט: זה היה, פשוט משנים את הסכומים.
טלי פלוסקוב: פשוט בכל מקום כתוב "במקום" ופה לא.
טלי פלוסקוב: בסדר, זה הסכום החדש.
<יעל סלנט: "תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: תיקון תקנה 11 - בתקופת תקפן של תקנות אלה בתקנה 11(א) לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית), התשי"ט-1959, בפסקה (4) במקום "60%" יראו כאילו בא "60.3%".
<יעל סלנט: תחילה ותוקף - תחילתן של תקנות אלה ביום ז' בתשרי התשע"ה (1 באוקטובר 2014) ותוקפן עד יום י"א בניסן התשע"ה (31 במרס 2015).
<יעל סלנט: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על-תיכונית)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: תיקון תקנה 10.
<יעל סלנט: בתקופת תקפן של תקנות אלה יראו כאילו בתקנה 10(א) לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על-תיכונית), התשי"ט-1959, בפסקה (3) במקום "60%" בא "60.3%".
<יעל סלנט: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(תשלום למימון צרכים מיוחדים)(הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: הוראת שעה - בתקופת תקפן של תקנות אלה יראו כאילו - בתקנה 1 לתקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(תשלום למימון צרכים מיוחדים), התשמ"ד-1984 (להלן – התקנות העיקריות), במקום הטבלה בא: "(א) הסעיף - תוספת בשקלים חדשים סעיף 7 - 349.
<יעל סלנט: 63 סעיף 8(ב) 670.68 סעיף 8(ג) 670.68 בתוספת 429.46 בעד כל יתום שלאחר הראשון סעיף 8(ד) 349.
<יעל סלנט: 63 סעיף 9(א) 429.46 סעיף 13ב(1) 429.46 סעיף 13ב(2) 429.46 בתוספת 429.46 בעד כל יתום שלאחר הראשון (ב) לאלמנה של נספה הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ב) או 8(ג) והיא אם ליתום של הנספה שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים 429.46; (ג) לאלמנה של נספה הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ד) והיא אם ליתום של נספה שמלאו לו 21 שנים וטרם מלאו לו 24 שנים 1,062.
<יעל סלנט: 20 בתוספת 711.
<יעל סלנט: 61 בעד כל יתום שלאחר הראשון; (ד) לאלמנה של נספה שטרם מלאו לה 60 שנה, הזכאית לתגמול לפי סעיף 8(ד) והיא אם ליתום או ליתומים של הנספה שמלאו להם 24 שנים ויותר - 1,120.11.
<יעל סלנט: בתקנה 1א לתקנות העיקריות – (א) בתקנת משנה (א), במקום "648.84" בא "652.15".
<יעל סלנט: (ב)
<יעל סלנט: בתקנת משנה (ג)(8) במקום "629.77" בא "632.99" ובמקום "ו-503.83" יבוא "ו-506.40".
<יעל סלנט: בתקנה 1ב לתקנות העיקריות, במקום "18,891" בא "18,987".
<יעל סלנט: " צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעורי תגמולים) (הוראת שעה), התשע"ה-2015.
<יעל סלנט: תגמולים לאלמנה עם יתומים - התגמול החודשי לעניין סעיף 8(ב) לחוק, הוא 259% מהדרגה הקובעת כאמור בסעיף 8(א) לחוק.
<יעל סלנט: תגמולים לשכולים - התגמול החודשי לעניין סעיף 10(א) לחוק, הוא 103.
<יעל סלנט: 7% מסך כל המשכורת הנהוגה אותה שעה לגבי עובד המדינה שדרגת משכורתו היא 19 של הדירוג המינהלי.
<יעל סלנט: דין גרושה שיש אתה יתומים של הנספה - התגמול החודשי לעניין סעיף 13ב(1) לחוק הוא 135.9% מסך כל המשכורת הנהוגה אותה שעה לגבי עובד המדינה שדרגת משכורתו היא 19 של הדירוג המינהלי ושאינה משתלמת לו תוספת שכר בזכות בן משפחה.
<יעל סלנט: 4.
<יעל סלנט: " עכשיו נעבור לקרוא את כל ההוראות שתוקפן החל מה-1 באפריל 2015.
<רותם יוסף: "תקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(לימודים לרכישת מקצוע)(תיקון), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: תיקון תקנה 17.
<רותם יוסף: בתקנה 17(א)(3) לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום)(לימודים לרכישת מקצוע), התשמ"ח-1987 – בפסקת משנה (א), במקום "59.6%" יבוא "61.1%" ובמקום "87.1%" יבוא "89.3%"; בפסקת משנה (ב), במקום "87.1%" יבוא "89.3%" ובמקום "124.1%" יבוא "127.2%"; בפסקת משנה (ג), במקום "124.1%" יבוא "127.2%" ובמקום "173.7%" יבוא "178.2%".
<רותם יוסף: תחילה - תחילתן של תקנות אלה ביום י"ב בניסן התשע"ה (1 באפריל 2015).
<רותם יוסף: תקנות הנכים (טיפול רפואי)(תיקון מס' 2), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: תיקון תקנה 14א.
<רותם יוסף: בתקנה 14א(א)(1) לתקנות הנכים (טיפול רפואי), התשי"ד-1954, במקום "124.1%" יבוא "127.2%" ובמקום "160.9%" יבוא "165%".
<רותם יוסף: צו הנכים (תגמולים ושיקום)(העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך), התשע"ה-2015.
<רותם יוסף: שיעור השכר הקובע - השכר הקובע כאמור בסעיף 1 לחוק יהיה 154.5% מסך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגת משכורתו היא 17 של הדירוג המינהלי ושאין משתלמת לו תוספת למשכורתו בזכות בן משפחה.