GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: הרי את מדווחת על עובדים ועל שכר שבגינו היית חייבת לשלם דמי ביטוח.
<טלי ארפי: אם לא הגשת את הדיווח אז הוא קובע מהם דמי הביטוח.
<אורנה צח: הגשתי את השוטף ולא עשיתי שתי לחיצות.
<טלי ארפי: לא, אם לא הגשת.
<טלי ארפי: הכותרת של הסעיף מדברת על קביעת דמי ביטוח.
<אורנה צח: מה הקשר?
אלי אלאלוף: בבקשה, תחזרי על השאלה מההתחלה כדי שנבין.
<אורנה צח: כשאנחנו מדווחים טופס 102 בשוטף אנחנו צריכים לדווח ולשלם את דמי הביטוח.
<אורנה צח: בדיווח החצי שנתי או השנתי הזה אין בו כסף, יש בו רק דיווח.
<רותי מור: בהיעדר דיווח זה על דיווח, לא על כסף.
<רותי מור: את יכולה לשלם מיליון שקלים ולא לדווח, ואני אעשה לך קביעה של מיליון שקלים.
<רותי מור: סעיף 357 מדבר אך ורק על דיווח ולא על כסף, לא על תשלום.
<רותי מור: זה הדיווח החודשי, ולכן אנחנו מוסיפים גם לגבי הדיווח החציוני.
<רועי קרת: זה לא סעיף של סנקציה.
<רועי קרת: כל הסעיפים שקדמו לסעיף הזה קובעים שחייבים להגיש לנו דוחות בכל מיני פורמטים.
<רועי קרת: הסעיף הזה אומר מה קורה אם לא הגישו לנו דוח.
<רועי קרת: אם לא הגישו דוח אני לא יודע כמה המעסיק חושב שהוא צריך לשלם, ואני צריך לקבוע באמצעים אחרים.
<רועי קרת: הסעיף הזה כבר כתוב, זה לא סעיף חדש.
<רועי קרת: הוא חל על כל סוגי הדוחות שצריך להגיש לנו, והוא אומר שאם הדוח לא הוגש אז ביטוח לאומי יקבע לפי מה שהוא יכול בלי הדוח.
<נעה בן שבת: אבל המשמעות היא שאתה יוצר חוק דמי ביטוח.
<רועי קרת: כיוון שזה סוג חדש של דוח אז צריך להכניס אותו גם לסעיף הזה כי זה עוד סוג של דוח שצריך להגיש.
<רועי קרת: אם מישהו לא מגיש שום דוח ולא מגיש גם את הדוח הזה הוא לא יוכל להגיד, אתם מנועים מלקבוע לי חיוב כי לא כתוב שבהיעדר הגשה של דוח אתם יכולים - - -
<אורנה צח: איזה חיוב?
<אורנה צח: הגשתי 102 רגיל - -
<רועי קרת: על הגשת טופס 102 זה לא יחול.
<אורנה צח: אין לי חובות דמי ביטוח.
<אורנה צח: איזו קביעת דמי ביטוח אתה עושה לי?
<רועי קרת: אז אין בעיה.
<אורנה צח: לא, אבל לא הגשתי את הדוח הזה כי טעיתי ולא לחצתי.
<אורנה צח: איזו קביעה את עושה לי של דמי ביטוח?
<רועי קרת: לפי 102 שהגשת.
<אורנה צח: מה זה קשור?
<אורנה צח: זה 102 של שישה חודשים.
<אורנה צח: אין לי חובות בכלל.
<רועי קרת: את מדברת על אותם שישה חודשים.
<אורנה צח: לא, אני לא הבנתי.
<רועי קרת: אולי אני לא הבנתי.
<אורנה צח: סליחה, אני ממש לא הבנתי.
אלי אלאלוף: אני מקשיב בלי להבין.
אלי אלאלוף: תמצאו את הפתרון ביניכם.
<נעה בן שבת: אני כן חשבתי שיש פה ממד שהוא לא סנקציה באמת, אבל אתה קובע את דמי הביטוח שמגיעים לפי מה שנראה בעיניך כמו בהיעדר דיווח.
<ירון גינדי: יש דיווח.
<ירון גינדי: אתם צריכים להבין: כל חודש אנחנו מדווחים 102, וב-102 שאנחנו מדווחים כל חודש אנחנו גם משלמים.
<נעה בן שבת: אבל רותי אמרה שאתם תהיו פטורים.
<ירון גינדי: ממש לא נהיה פטורים.
<אורנה צח: מדיווח מידע בטופס.
<ירון גינדי: ביוני אני גם מדווח את 102 ומשלם אותו, וגם נותן דוח שהוא דיווח על כל חצי השנה הראשונה.
<ירון גינדי: אין בו כסף.
<נעה בן שבת: ואם לא מסרת, אומרת רותי, למרות שדיווח ושילמת 1,000 שקל בחודש מאי, אני אחליט שבמאי היית צריך לשלם 2,000 שקל מכיוון שלא הגשת לי את הדיווח.
<ירון גינדי: היא לא יכולה להחליט כי אני הגשתי את מאי עם כסף.
<רותי מור: את הדיווח החציוני לא הגשת לי; אני לא יודעת מי העובדים שהעסקת.
<רותי מור: היית מחויב להגיש ולא הגשת אחרי פרק זמן ארוך יותר, זה לא היה מידי.
<רותי מור: יכול להיווצר מצב שמעסיקים יקבלו את הקנס, את אותם 600 שקלים, ובזה זה נגמר.
<רותי מור: הם לא ידווחו לנו את הדיווח של העובדים.
<רותי מור: אז רצינו שתהיה עוד סנקציה של קביעה בהיעדר דיווח.
<ירון גינדי: אבל קביעה על מה?
<ירון גינדי: אם אני דיווחתי לך חודשית ושילמתי - -
<רותי מור: בחודשי לא דיווחת לי עובדים, לא מדובר על תשלום.
<ליאור צור: זה לא הוספה של סנקציה, אלא זה משהו שקבוע היום בחוק בסעיף 355 שאותו מתקנים על כל מיני דוחות שיש להגיש גם לגבי שכר עבודה או פנסיה מוקדמת שעל זה התיקון שלנו מדבר.
<ליאור צור: זה קבוע שהסעיף הזה חל היום, וכדי שלא תהיה אנומליה שזה לא חל על הדבר הזה שהוא קבוע בחוק אז לא הייתה אפשרות לא להחיל את זה.
<ירון גינדי: על 126 את יכולה לעשות היום?
<ירון גינדי: על הדיווח השנתי את יכולה לעשות את זה היום?
<ירון גינדי: אם את יכולה לעשות את זה על הדיווח השנתי, את יכולה לעשות את זה על החציוני; אם את לא יכולה לעשות את זה על השנתי את לא יכולה לעשות את זה על החציוני.
<רועי קרת: לפי חוק, אנחנו יכולים לעשות את זה על כל דוח שיש היום.
<רועי קרת: זה פשוט סוג חדש של דוח.
<רועי קרת: בנוסח המקורי סעיף 357 שאנחנו מתקנים עכשיו מפנה לסעיפים שונים ב-355.
<רועי קרת: אם היינו מכניסים את התיקון הזה באחד מתת הסעיפים של 355, 357 היה חל בכל מקרה.
<רועי קרת: מכיוון שהקצינו לעניין הזה סעיף חדש, שם חדש ומספר חדש אז היה צריך להפנות גם אליו.
<רועי קרת: זה הופיע בנוסח המקורי שתואם איתכם.
<אורנה צח: סליחה, רועי, אני רוצה להבין.
<אורנה צח: אתם תקבלו מאתנו מידע לא סופי ולא מבוקר.
<אורנה צח: אם אני אגיש בעוד חודש דוח מתקן אחורה - -
<רותי מור: בסדר, אבל באותה נקודה הוא נכון.
<אורנה צח: ברמת המידע שיש לי.
<רותי מור: נכון.
<רותי מור: זה תלושי משכורת.
<רועי קרת: לא מדובר פה על תוכן הדיווח, רק על עצם ההגשה שלו.
<אורנה צח: אז מה שאתם אומרים זה שאתם תעבדו את זה ותוסיפו לי דמי ביטוח?
<רועי קרת: רק אם לא הגשת את הדוח.
<רועי קרת: הסעיף הזה מדבר רק על מישהו שלא הגיש בכלל.
טלי פלוסקוב: אני מבינה שלא מדובר פה על תוכן.
טלי פלוסקוב: מדובר פה על עצם קיום הדיווח.
טלי פלוסקוב: לא חשוב כרגע אם יש נתונים מדויקים או לא, אלא אם דיווחת או לא.
טלי פלוסקוב: לא חשוב מה יש בפנים.
טלי פלוסקוב: ברגע שלא דיווחת יש לך קנס.
<אורנה צח: נכון, אבל אין לי דמי ביטוח – מה יטילו עלי?
<אורנה צח: אין לי פה חבות של דמי ביטוח.
טלי פלוסקוב: מה רשום בסעיפים אחרים?
<אורנה צח: 600 לתקופה.
<נעה בן שבת: אתם מדברים על הקנס, ואתם מדברים על השומה של דמי הביטוח.
<נעה בן שבת: אתם אומרים, אנחנו נשום לפי מה שנראה בעינינו בעצם.
<רועי קרת: אם לא נמסר שום דוח אחר.
<רועי קרת: אנחנו לא ממציאים סתם דברים.
<רועי קרת: זה בא למנוע את האפשרות התיאורטית שמישהו שמעסיק יגיד, אני לא הגשתי לכם שום דוח – אתם לא יכולים לחייב אותי כי אתם לא יודעים כלום.
<רועי קרת: זה ברור שאם מישהו לא הגיש דוח הוא לא צריך ליהנות מזה שהוא לא הגיש שום דוח, ושאנחנו נפטור אותו מתשלום דמי ביטוח.
<רועי קרת: אנחנו צריכים למצוא אמצעים אחרים לחייב.
<רותי מור: יש קביעה בהיעדר דיווח.
<רותי מור: מעסיק שלא מגיש טופס 102 החודשי אנחנו קובעים לו סנקציה; אנחנו קובעים לו קביעה בהיעדר דיווח.
<ליאור צור: זה בדיוק הסעיף הזה.
אלי אלאלוף: על איזה בסיס?
<רותי מור: 357.
<רועי קרת: איך את יודעת כמה לגבות?
<רותי מור: כמה לגבות?
<רותי מור: לפי הפוטנציאל.
<רותי מור: הדוח התקין האחרון במערכת.
איציק שמולי: זה קיים היום, לא?
<ליאור צור: זה קיים היום.
<ליאור צור: זה נותן שיקול דעת לפקיד גבייה.
<רותי מור: יש לנו מספר העובדים המועסקים בחודש האחרון, או אם לא הוגשו כמה דוחות אז יש פוטנציאל קודם.
אלי אלאלוף: החודש האחרון המדווח.
איציק שמולי: אתם יכולים להסביר שוב מה השינוי הדרמטי בעיניכם?
<ירון גינדי: עד היום ביטוח לאומי לא קיבל את הדוחות האלה.
<ירון גינדי: לכן הוא לא היה נדרש להליך שאנחנו מדברים עליו.
<ירון גינדי: מה קורה היום?
<ירון גינדי: אם אני לא מגיש את טופס 126 יש מספיק סנקציות בחוק כדי להכביד עלי ולהביא אותי למצב שאני כן אגיש את טופס 126.
<ירון גינדי: לדוגמה, אני לא אקבל אישור ניכוי מס במקור, ואז כל מי שמשלם לי כסף לא יוכל לשלם לי, וצריך לנכות לי 50%-40%.
<ירון גינדי: לכן בחוק יש מספיק סנקציות להביא אותי להגיש את טופס 126.
<ירון גינדי: ממה הם חוששים?
<ירון גינדי: היום מי שיקבל את זה זה ביטוח לאומי.
<ירון גינדי: מה ביטוח לאומי חושש קצת בצדק?
<ירון גינדי: אתה לא תגיש את הדוח החציוני, אתה תקבל קנס של 600 שקל, אתה תשלם אותו ובזה נגמר הסיפור.
<ירון גינדי: אז זה פטר אותך מהגשת הדוח החציוני.
<ירון גינדי: מכיוון שהם מקבלים את זה ישירות.
אלי אלאלוף: למה זה פוטר?
<ירון גינדי: לפי החקיקה עכשיו, זה פוטר.
אלי אלאלוף: אז הם יעדיפו לא להגיש.
<ירון גינדי: זה בדיוק מה שהם אומרים.
<ירון גינדי: הם אומרים, אם אנחנו נלך בהליך הרגיל הזה, וזה יפטור אותם רק ב-600 שקל אז יהיה מצב שהם ישלמו 600 שקל ולא יגישו.
<ירון גינדי: מכיוון שזאת הפעם הראשונה שזה משודר ישירות אליהם הם לא רוצים להסתפק ב-600.
<ירון גינדי: נתתי לך 600 שקל קנס, נתתי לך חודשיים, אמרתי לך לשלם – ללא יכול להיות מצב שתשלם 600 שקל ולא תדווח לי.
<ירון גינדי: לא תדווח לי?
<ירון גינדי: אני אתן לך קביעה של תשלום עד שתדווח לי.
<ירון גינדי: על זה הם לא מוכנים לוותר.
<ירון גינדי: הם צודקים.
אלי אלאלוף: צודקים.
<אורנה צח: אבל אם אני דיווחתי את כל ששת החודשים באופן חודשי ושילמתי כל מה שדיווחתי, איזו קביעה תעשי לי?
<ירון גינדי: מה זה משנה?
<ירון גינדי: היא רוצה לתת לך קנס בנפרד.
<ירון גינדי: זה לא משנה איזו קביעה.
<רותי מור: - - - 126 חציוני – יש לך דיווח חדש.
<ירון גינדי: את תקראי לזה קביעה.
<ירון גינדי: הם רוצים להטיל קנס נוסף שלא יהיה מצב ש-600 השקלים יפטרו אותך מהגשת הדוח.
<ירון גינדי: אחרת כל החוק עוקר בגלל 600 שקל.
אלי אלאלוף: תודה, אדון גינדי, על ההסבר המלומד.
אלי אלאלוף: עדכנתם את נציגת רשות המסים?
<טלי ארפי: רבקה מעדכנת אותה בחוץ.
<נעה בן שבת: המשך הקראה:
אלי אלאלוף: שזה?
<נעה בן שבת: 14,400 שקלים.
<נעה בן שבת: אבל לפחות אתם הצהרתם שהכוונה שלכם להפוך את זה לעבירה מנהלית.
<ירון גינדי: מה זה 14,000?
<ירון גינדי: אני כבר לא מבין, רותי.
<ירון גינדי: אנחנו לא דיברנו על זה בחיים.
<נעה בן שבת: הקנס מנוסח כרגע כעבירה פלילית.
<רועי קרת: זה חלק מהעניין שלה להפוך את זה לעבירה מנהלית.
<רועי קרת: זה לא היה בנוסח שלנו.
<רועי קרת: כדי להפוך משהו לעבירה מנהלית צריך קודם להבהיר שהוא פלילי, ואחר כך הופכים אותו לעבירה מנהלית לפי חוק העבירות המנהליות.
<רועי קרת: זאת אומרת עבירה שהטיפול בה הוא עיצום כספי.
<ירון גינדי: איך זה קופץ מ-600 שקל ל-14,000 שקל?
<טלי ארפי: לא, זה יהיה 600, אבל בקנס מנהלי לוקחים את המקבילה של העבירה הפלילית וממירים אותה בסכום.
<טלי ארפי: הסכום, לפי חוק העונשין זה 14,000, אבל הסכום שיוטל כעבירה מנהלית על ההפרה של ההוראה הספציפית הזאת לא יעלה על 600 שקלים.
<טלי ארפי: אין פה שום כוונה להטיל 14,000.
<טלי ארפי: זאת צורת החקיקה, זה ניסוח החקיקה.
<טלי ארפי: 600 שקלים – לא יהיה יותר מהסכום הזה.
<אורנה צח: איפה זה כתוב?
<אורנה צח: איפה 600 שקלים האלה כתובים?
<רועי קרת: 600 שקלים יהיו כתובים בתקנות.
<רועי קרת: בלי תקנות כרגע כשהחוק הזה עובר, אין קנס.
<רועי קרת: אי אפשר לתת קנס.
<ירון גינדי: התקנות יהיו בוועדה הזאת?
<טלי ארפי: לא, אני לא בטוחה.
<טלי ארפי: זה בוועדת חוקה.
<נעה בן שבת: כי זה תקנות לפי חוק העבירות המנהליות.
<טלי ארפי: חוק העבירות המנהליות זה חוק שקובע שמי שיאשר אותן זאת ועדת חוקה.
איציק שמולי: אני רוצה להיות בטוח שהבנתי.
איציק שמולי: עד שאין תקנות אי אפשר להטיל את 600 השקלים.
איציק שמולי: אבל האם – אף על פי שזה לא קרה היום – באופן תיאורטי אפשר יהיה להטיל 14,400 שקל?
<טלי ארפי: ממש לא.
<רועי קרת: גם לא משום שהתקנות צריכות להסדיר בדיוק את הפרוצדורה.
<רועי קרת: אני זוכר מהעבירות המנהליות הקודמות שהיו לנו שבלי תקנות אי אפשר להטיל קנס.
איציק שמולי: אבל זה לא קנס מנהלי.
<נעה בן שבת: - - - חבר כנסת שמולי, האם ללכת במסלול הפלילי לבית המשפט וכתב אישום, ובית המשפט יטיל את הקנס המקסימלי?
<טלי ארפי: אנחנו הולכים למסלול של עבירה מנהלית.
<טלי ארפי: לא יהיו כתבי אישום בעניין הזה.
<טלי ארפי: זה המסלול, לשם פנינו.
<טלי ארפי: אני לא יודעת איך לומר את זה כדי להבהיר את העניין – זה המסלול היחיד שבו אנחנו מוכנים ללכת.
אלי אלאלוף: אתם הולכים למסלול של קנס מנהלי.
אלי אלאלוף: הקנס המנהלי היום הוא עד 14,400 - -
<נעה בן שבת: לא, הקנס הפלילי הוא 14,400.
<נעה בן שבת: הקנס המנהלי הוא תמיד נמוך יותר.
<טלי ארפי: אם הולכים לבית משפט, בית המשפט יכול - -
אלי אלאלוף: היות שזה לא אמור להיות באישור הוועדה הזאת אני מציע שהאוצר יוציא לנו מכתב שאומר, זה ההליך, וכשיגיעו התקנות זה יופעל באישור ועדה חוקה, חוק ומשפט, ועד אז לא יופעל הקנס.
אלי אלאלוף: תוציאו מכתב.
<טלי ארפי: אנחנו נוציא מכתב משותף יחד עם ביטוח לאומי שיהיה ברור.
אלי אלאלוף: תוציאו מכתב, שיהיה לנו מסודר.
<טלי ארפי: בסדר גמור.
<ירון גינדי: בעניין הזה גם סיכמנו עם ביטוח לאומי שיש תקופת הסתגלות.
<ירון גינדי: אני לא רואה אותה.
<ירון גינדי: רותי, מה עם תקופת ההסתגלות?
<ירון גינדי: בנושא הקנסות, אדוני.
<טלי ארפי: בתקנות יהיה אפשר לקבוע תקופת תחילה לתקנות.
<ירון גינדי: אנחנו סיכמנו שב-2016 לא יוטלו קנסות.
<ירון גינדי: לתת לציבור להסתגל.
<ירון גינדי: אז איך מביאים את זה לידי ביטוי?
<רועי קרת: אנחנו מצהירים לפרוטוקול שב-2016 לא יוטלו קנסות; שנית, ממילא סוכם שנכתוב מכתב, אז נכתוב את זה במכתב.
אלי אלאלוף: אוקיי, תכתבו את זה במכתב.
אלי אלאלוף: הצטרפו אלינו שני נציגים של רשות המסים.
אלי אלאלוף: אנחנו מודים לכם שהגעתם באזעקה במהירות.
אלי אלאלוף: תציגו את עצמכם.
אלי אלאלוף: קיבלתם תדרוך כדי שתוכלו לדבר על הנושא?
<משולם ברוך: אנחנו מתנצלים על העיכוב.
<משולם ברוך: כנראה, הייתה איזושהי תקלה.
<משולם ברוך: שמי משולם ברוך מהלשכה המשפטית של רשות המסים.
<מיכל שרון: אני מיכל שרון משירות לקוחות של לשכת המסים.
<משולם ברוך: יש לקוחות, ויש גם שירות.
אלי אלאלוף: אתם רוצים לשמוע את ההתלבטות?
<משולם ברוך: לגבי התיקון בפקודת מס הכנסה בסעיף 166 - -
<נעה בן שבת: אנחנו תכף נגיע אליו.
אלי אלאלוף: קודם הייתה התלבטות.
<נעה בן שבת: הייתה התלבטות האם אתם צריכים גם את הדוח השני שמוגש ב-18 בינואר לגבי חודשים ינואר עד דצמבר.
<נעה בן שבת: לגביו הייתה המחלוקת.
<נעה בן שבת: כי הטענה הייתה שמצד אחד הוא לא דוח סופי, ומצד שני הוא כולל נתונים על שנה שלמה.
<נעה בן שבת: האם יש לכם עניין בו?
<נעה בן שבת: האם צריך להעביר לכם אותו?
<נעה בן שבת: הבנתי שאת הדוח הראשון החצי שנתי לא הייתה לך מחלוקת שצריך להעביר, ובוודאי את הדוח השלישי שהוא הדוח - - - שנמסר ב-3 באפריל לגבי כל השנה הקודמת, והוא כבר בדוק.
<נעה בן שבת: הטענה הייתה שכיוון שהדוח הזה הוא דוח ביניים.
<נעה בן שבת: אם אנחנו מסתכלים בפסקה (17) שלפנייך שמתקן את סעיף (א1)(1), בתוכו יש שלוש פסקות משנה (א), (ב) ו-(ג).
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על דיווח (ב).
<מיכל שרון: אנחנו יכולים להיעזר בנתונים האלה, למשל, למענק עבודה.
<מיכל שרון: זה לא שכבר קבענו כללי עבודה.
<מיכל שרון: זה יכול לעזור.
<נעה בן שבת: היום החוק מאפשר לכם להתחשב במהלך השנה?
<מיכל שרון: היום אנחנו עובדים שנתי כי יש לנו הנתונים ברמה השנתית.
<מיכל שרון: מתחילים לקבל אותם במאי-יוני ועובדים - -
אלי אלאלוף: אולי זה יאפשר לשלם את מענק העבודה ביותר פעימות?
<מיכל שרון: אנחנו נוכל לבחון תשלום ביותר פעימות, ולנסות לבוא לקראת האוכלוסייה.
אלי אלאלוף: זה קריטי לאזרח.
<אורנה צח: זה דוח לא סופי.
<אורנה צח: תוך שלושה חודשים יש לכם טופס 126.
<קריאה: מה רע שנשתמש בו?
<אורנה צח: הוא לא מבוקר, הוא לא בדוק, הוא לא סופי.
<אורנה צח: אני אגיד לך מה מפחיד אותי.
<אורנה צח: ארבעה חודשים בדיוק אחרי כן יהיה לכם כבר דוח שעבדנו עליו וסידרנו אותו, והוא נכון ומותאם.
<אורנה צח: אתם לוקחים נתונים ארבעה חודשים לפני כן שהם לא סופיים ולא מותאמים.
<אורנה צח: כאלה שעושים את המשכורות אנחנו נקבל ריקושטים ושאלות, וסתם יהיו הרבה יותר מטלות מבחינתנו.
<משולם ברוך: ריקושטים ושאלות לגבי הדוח הספציפי הזה?
<אורנה צח: כן, לגבי הדוח הספציפי הזה.
<אורנה צח: הבעיה השנייה – אי התאמות.
<אורנה צח: למה יש אי התאמות?
<אורנה צח: למה זה לא מתאים וכולי.
<אורנה צח: אנחנו פתאום נהיה מולכם בצורה לא נעימה.
<אורנה צח: כך אני רואה את הדברים.
<אורנה צח: כך שאם יש לכם חצי שנה שהיא לא מבוקרת ולא בדוקה – אין לי בעיה, זה יעזור לכם.
<אורנה צח: אבל הבדל של 4-3 חודשים, אני לא חושבת שזה מצדיק את זה.
<משולם ברוך: אוקיי, אם אנחנו נצהיר פה שאנחנו נתייחס אליו בהתאם, ונמתין, כמובן, לדוח הסופי לקבל את כל הנתונים, זה עוזר לנו בבדיקות ובהצלבות שלנו באופן כללי.
<מיכל שרון: זה לא קשור להצלבות.
<מיכל שרון: זה יכול לעזור גם למענק עבודה.
<מיכל שרון: בפועל אנחנו מקבלים את טופס 126 רק בסביבות יוני-יולי, ורק אז הולכים לשלם.
<מיכל שרון: אם יהיו לנו נתונים לפני כן נוכל להתייחס אליהם.
<אורנה צח: ואם יש טעות?
<אורנה צח: מה נעשה?
<מיכל שרון: גם היום יש טעויות, וגם היום יש נתונים שחסרים לנו.
<מיכל שרון: נוכל להיעזר בזה.
<ירון גינדי: מיכל, זה בתנאי שאתם מבינים שאין על זה דוחות מתקנים.
<ירון גינדי: לא מתקנים את זה אף פעם.
<ירון גינדי: זה הסיכום שלנו עם ביטוח לאומי.
<ירון גינדי: הדוח הסופי לעניין הקביעה אם זה שומה או כל דבר אחר זה רק טופס 126 הסופי.
<ירון גינדי: זה מידע שאתם מקבלים על חשבון.
<ירון גינדי: אם ברור לרשות המסים שזה מידע שאתם מקבלים על חשבון – לדעתי, אין בעיה עם זה.
<אורנה צח: ואם תהיה טעות תבקשו כסף מהבן אדם?
<קריאה: אתם לא פונים אלינו בדוח הזה.
<קריאה: אין טעויות או לא טעויות.
<משולם ברוך: לדוח הזה נתייחס בהתאם.
<משולם ברוך: הדוח הסופי, כמו שאמרנו, יוגש במועד.
<משולם ברוך: אנחנו נתייחס לזה בהתאם.
איציק שמולי: אבל מה המשמעות?
<משולם ברוך: מבחינתנו זה יהיה מעין טיוטה לצורך ביקורת פנימית שלנו ולצורך מענק עבודה.
<משולם ברוך: אנחנו לא נבוא בטענות, וזה לא הדוח הסופי.
<משולם ברוך: מה שהיה הוא שיהיה מבחינתם.
<משולם ברוך: אין פה חובות נוספות שאנחנו מטילים עליהם.
אלי אלאלוף: נראה לי שיש פה הצהרה טובה, ואני מקבל את זה.
אלי אלאלוף: מקובל עליכם, חברים?
אלי אלאלוף: אני מתחייב בשמכם.
<נעה בן שבת: המשך הקראה: התחילה של החוק ב-1 בינואר 2016, אבל סעיף קטן (ז) אומר לנו: זאת אומרת כל הדיווחים פה הם רק עד 2016.
<נעה בן שבת: זאת אומרת הדיווח ביולי יהיה כבר ביולי 2016, של ינואר יהיה בינואר 2017, ו-30 באפריל וכן הלאה.
<קריאות: יולי 2016.
<אורנה צח: זאת אומרת, בינואר הזה לא צריך לדווח כלום.
<נעה בן שבת: בינואר הזה לא מדווחים.
איציק שמולי: גם באפריל לא, נכון?
איציק שמולי: כי אפריל זה שנה אחורה.
<נעה בן שבת: גם אפריל לא.
<ליאור צור: באפריל 2017 הדיווח על 2016.
<נעה בן שבת: אבל ב-18 ביולי כבר יהיה דיווח חציוני ראשון.
<נעה בן שבת: המשך הקראה: אנחנו מציעים שינוי מקום לאותה פסקה שמאפשרת למס הכנסה לקבל את הדיווחים שקיבל המוסד, לפי סעיף 355(א1), אותם דיווחים שלנו, כדי להכפיף גם בעניין הזה את ההוראה להוראה הכללית שקיימת באותו סעיף בסעיף 140א, והיא אומרת שזה במידה שנדרש: "בלבד שמידע כאמור נדרש לצורך קביעת שומה או עריכת ביקורת ובמידת הנדרש".
<נעה בן שבת: ואז מסירת המידע היא לא פתוחה, אלא ככל שזה נדרש לעריכת ביקורת, כפי שקיים היום ב-140א.
<משולם ברוך: מקובל עלינו.
<נעה בן שבת: סעיף 166 בפקודת מס הכנסה הוא סעיף שהיום מחייב למסור דיווח באופן מקוון בכל ארבעה חודשים רצופים, דיווח שלישוני מקוון.
אלי אלאלוף: רן, בבקשה.
<רן מלמד: עדיין לא קיבלתי תשובה על השאלה שלי, איך מגיע למצב, איך מעגנים את זה שבעצם התוצר שיוצא מכל החוק הנחמד והיפה הזה מגיע לאזרחים כך שיש פרקי זמן מינימליים שבהם גם הביטוח הלאומי צריך ויהיה חייב לעבד את הנתונים, להוציא את המידע לאנשים, חייבים או לא חייבים?
אלי אלאלוף: יש לי הצעה שאני לא יודע אם זה מקובל, אבל היא נראית לי הגיונית.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהביטוח הלאומי יחד עם עמותת ידיד שעושה עבודה אדירה בקרב האזרחים – ואני אומר את זה באחריות מלאה – להוציא דפי הסבר לאזרחים.
<רן מלמד: זה לא דפי הסבר אזרחיים.
אלי אלאלוף: זה למעסיק.
איציק שמולי: לא רק זה.
איציק שמולי: מטרת התיקון היא לזרז הליכים של המידע שמגיע לביטוח הלאומי.
איציק שמולי: רן אומר, אם אני מבין את כוונתך נכון, שלא יהיה מצב שהחוק הזה מיטיב, ואז כל העבודה הברוכה שעשינו הולכת לפח כי זה מגיע למנגנון הביטוח הלאומי, ושם זה נתקע.
איציק שמולי: זה מה שהוא אומר.
אלי אלאלוף: אז אני חוזר במילים, אבל לא מהכוונה.
אלי אלאלוף: אני מבקש שהביטוח הלאומי בתיאום עם עמותת ידיד יציגו את תכנית ההסברה שלהם ליישום החוק הזה.
<רן מלמד: סליחה שאני מתעקש.
<רן מלמד: זה לא הסברה.
<רן מלמד: יש פה דבר שקשור למנגנון של הביטוח הלאומי.
<רותי מור: המנגנון שלנו נקלט באופן אוטומטי תוך כמה שניות.
<רן מלמד: אני עדיין חושב שיש פה בעיה.
<רן מלמד: כל מטרת החוק היא בסופו של דבר להגיע למצב שבמקום שהביטוח הלאומי ישלח דרישות חוב אחרי שלוש או ארבע שנים לאזרחים מכיוון שקיבל את המידע באיחור, והחובות גדלים, ההוצאות גדלות, ההצמדות, העיקולים וכדומה, אנחנו מביאים את המידע לביטוח הלאומי מהר יותר, ובעקבות זה אם יש חובות הוא צריך להוציא את המידע מהר.
<רן מלמד: איך הם עושים את זה כך שיערכו את המידע נכון?
אלי אלאלוף: הם יערכו בהתאם, ואנחנו נעשה בדיקה.
אלי אלאלוף: אם הדוח הראשון אמור להגיע ביולי 2016 אני מציע ששלושה חודשים אחרי הדוח הראשון שהוגש נקיים פה דיון, ונראה אם זה יושם בצורה נכונה.
<רן מלמד: אז אולי שווה להוסיף סעיף שאומר ביטוח הלאומי מחויב תשעים יום אחרי קבלת הנתונים לגמור את הניתוח שלהם, ולהוציא דרישות חוב אם קיימות.
<נעה בן שבת: מה המשמעות?
<נעה בן שבת: הרי המוסד לביטוח לאומי מקבל מכתבים שונים - -
<רן מלמד: המשמעות היא שהיום לוקח ארבע שנים בממוצע עד שדרישות החוב מגיעות לאזרחים.
אלי אלאלוף: רן, אני מעדיף להתחייב בשם הוועדה כל עוד היא קיימת, ויש לי הרגשה שזאת המטרה שלה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבל דוח בוועדה על הליך היישום שלושה חודשים אחרי הגשת הדוח הראשון.
<נעה בן שבת: אתה מודיע שנקיים דיון בוועדה?
אלי אלאלוף: כן, נקיים דיון בוועדה.
<קריאה: בינואר 17'?
אלי אלאלוף: למה ינואר?
אלי אלאלוף: אם זה יולי זה הדוח הראשון.
אלי אלאלוף: מיד אחרי פגרת קיץ.
<רותי מור: באוקטובר הבא.
טלי פלוסקוב: עם תחילת פגרת החורף הבאה.
<וילמה מאור: באוקטובר 16'.
<נעה בן שבת: לגבי הקנסות המנהליים מדובר פה על תקופה.
<נעה בן שבת: אתם רוצים לדחות את מועד התחילה של העבירה הפלילית?
<נעה בן שבת: האם לדחות את מועד התחילה שלה?
טלי פלוסקוב: גם וגם.
<רועי קרת: אפשר לדחות אותה גם כן.
אלי אלאלוף: למתי?
טלי פלוסקוב: אם אנחנו מדברים על הסתגלות, כמה זמן הסתגלות?
<נעה בן שבת: מועד התחילה של העבירה המנהלית.
<טלי ארפי: את רוצה כבר עכשיו לעשות מאוחר יותר את התיקון הזה?
<נעה בן שבת: את העבירה הפלילית.
<טלי ארפי: אבל מה זה משנה אם בתקנות נרשום שהתחילה של התקנות תהיה מהמועד?
<נעה בן שבת: כי העבירה הפלילית קיימת.
אלי אלאלוף: כל עוד אין תקנות את לא יכולה להפעיל, נכון?
<קריאה: אבל את התקנות היא יכולה להפעיל.
אלי אלאלוף: את מסוגלת לתת תאריך לתקנות?
<טלי ארפי: בתקנות שתביא תכתוב: "תחילתן של תקנות ביום כך וכך".
<רועי קרת: אפשר לכתוב שהתקנות לפי סעיף זה יותקנו לא לפני 1 בינואר 2017?
<ירון גינדי: כן, מעולה.
<נעה בן שבת: כבר עדיף לדחות את מועד העבירה הפלילית.
אלי אלאלוף: לפחות הדוח הראשון.
<נעה בן שבת: אתה יכול להתקין תקנות גם לפני שהוראה נכנסת לתוקף.
<טלי ארפי: אבל למה לא לכתוב את מועד התחילה של התקנות בינואר 2017?
<נעה בן שבת: אבל אין לנו עדיין תקנות אז כל מה שיש לנו כרגע זה העבירה המנהלית.
אלי אלאלוף: אבל למה לחכות לינואר 2017 ולא יחד עם הדוח הראשון שיהיה ביולי 2016?
<רותי מור: אנחנו הבטחנו שלא נטיל קנסות ב-2016.
אלי אלאלוף: זאת התחייבות שלכם, של הביטוח הלאומי?
<אורנה צח: כן, של שנה.
אלי אלאלוף: נעמוד במילה שלכם.
<נעה בן שבת: זאת תהיה התחייבות בלי הוראה.
<קריאה: זה במכתב שביקשת, אדוני היושב-ראש.
אלי אלאלוף: אוקיי, בסדר.
אלי אלאלוף: אז קיבלתם.
<נעה בן שבת: בנושא הפרסום הצעת להם לעבוד בשיתוף פעולה לצורך יידוע הציבור.
טלי פלוסקוב: כן, זה מאוד חשוב.
אלי אלאלוף: עמותת ידיד הושיטו יד, כרגיל.
אלי אלאלוף: יותר מיד.
<נעה בן שבת: שאלה אחרונה, אם אפשר לשאול – רק הערת נוסח: האם אתם רוצים שזה יהיה דין וחשבון כפי שיורה המוסד?
<נעה בן שבת: האם המילים "כפי שיורה המוסד" עוזרות לכם או לא?
<טלי ארפי: זה בסדר, זה טוב.
<נעה בן שבת: אדוני, אז אפשר להוסיף בפסקה 1: "מעסיק או מי שמשלם פנסיה מוקדמת יגיש למוסד באופן מקוון כפי שיורה המוסד".
אלי אלאלוף: עוד הערות אחרונות?
<אורנה צח: לגבי מס הכנסה.
<אורנה צח: כמו שביקשת הבהרה ממשרד האוצר, מס הכנסה הבטיח לנו שהם לא ישאלו את מי שמכין את המשכורות שאלות, והם ישתמשו בזה למידע פנימי.
<אורנה צח: איפה זה יהיה כתוב חוץ מאשר בפרוטוקול?
אלי אלאלוף: פרוטוקול זה הרבה אחריות, שלא תחשבו.
אלי אלאלוף: זאת בהחלט התחייבות מצד רשות המסים.
אלי אלאלוף: אני סומך עליהם.
אלי אלאלוף: ברשותכם, חברי הכנסת, אנחנו יכולים לאשר את הצעת החוק?
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכם על האווירה, במיוחד מצד נציגי המעסיקים.
אלי אלאלוף: אתם עובדי מדינה, אין לכם ברירה.
אלי אלאלוף: תודה לכם.
אלי אלאלוף: אני מאוד גאה לראות שיש שיתוף פעולה בין המעסיקים ובין היועצים המקצועיים ופקידי המדינה.
אלי אלאלוף: זה כבוד לכולם.
אלי אלאלוף: מצביעים.
אלי אלאלוף: מי נגד?
אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה-אחד
אלי אלאלוף: הצעת החוק אושרה פה-אחד.
אלי אלאלוף: תרשו לי להתחיל בישיבה, בין הישיבות האחרונות של היום לפני החתימה הטובה שתהיה, בעזרת השם, לכולנו.
אלי אלאלוף: הנושא כל-כך חשוב שלא רצינו לדחות אותו, אז הקדמנו.
אלי אלאלוף: תרשו לי לפתוח את הישיבה באופן פורמלי.
אלי אלאלוף: היום 21.9.2015, ח' בתשרי התשע"ו.
אלי אלאלוף: השעה 09:05.
אלי אלאלוף: ברוכים הבאים כולם.
אלי אלאלוף: תרשו לי לציין את הנוכחות של חברי הכנסת דניאל עטר ומאיר כהן.
אלי אלאלוף: תרשו לי לקרוא להם ידידי.
אלי אלאלוף: גם ידיד מאוד קרוב משכבר השנים אפילו, מנכ"ל הביטוח הלאומי, פרופסור שלמה מור יוסף.
אלי אלאלוף: יש פה הרבה חברים.
אלי אלאלוף: הנושא היום הוא חוק הסיעוד לגמלה בכסף לאנשים שהיו מעדיפים לקבל כסף במקום שירות בעין.
אלי אלאלוף: זה חוק קיים, מופעל כרגע בתקנה.
אלי אלאלוף: התקנה הסתיימה.
אלי אלאלוף: בהתייעצות עם המנכ"ל כתבנו מכתב בשם הוועדה ואישרנו את המשך הפעלת התקנה כדי שגם, אם אני לא טועה, כ-100 בקשות שהיו על השולחן יוכלו להתקבל.
אלי אלאלוף: המנכ"ל ידווח אם זה יושם.
אלי אלאלוף: היינו רוצים להגיע לאישור החוק - - -
דניאל עטר: במה תלוי המשך אישור התקנה?
אלי אלאלוף: זה בעצם הדיון.
אלי אלאלוף: הביטוח הלאומי הזמין מחקר במכון "ברוקדייל".
אלי אלאלוף: המחקר – עברתי עליו אתמול והיום – נראה מאוד חיובי, המהלך נתפס כמאוד חיובי.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני אבקש ממנכ"ל המוסד לביטוח לאומי לפתוח, אחר כך חברי הכנסת ואחר כך יהיה דיון.
אלי אלאלוף: קיבלנו התנגדויות, גן ממרכז השלטון המקומי.
אלי אלאלוף: מי ידבר בשם מרכז השלטון המקומי?
<מירה סלומון: אסא בדרכה ואני, עורכת דין ממרכז השלטון המקומי נמצאת כאן.
<מירה סלומון: אסא בן יוסף, עובדת סוציאלית ופיני קבלו, סמנכ"ל כלכלה וקשרים לכנסת.
אלי אלאלוף: גם איגוד העובדים הסוציאליים וגם משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: לא ביקשתם רשות דיבור.
אלי אלאלוף: גם נציג אירגוני הקשישים, זכויות הקשישים.
אלי אלאלוף: אחרון חביב, קיבלנו פניה מלשכת עורכי הדין.
אלי אלאלוף: אלה רשומים, האחרים – לפי סדר.
אלי אלאלוף: אתם רואים שהחשיבות עולה בזכות הנוכחות של חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: גם חבר הכנסת איציק שמולי הגיע לדיון הזה.
אלי אלאלוף: בבקשה, שלמה, ברשותך.
<שלמה מור יוסף: בוקר טוב ושנה טובה.
<שלמה מור יוסף: חוק הסיעוד הוא אחת המהפכות האחרונות שנעשו בגמלאות המוסד לביטוח לאומי.
<שלמה מור יוסף: להבדיל משאר הקצבאות שהן קצבאות בכסף, זו נולדה מלכתחילה כגמלה בעין.
<שלמה מור יוסף: זאת אומרת, אזרח מקבל שעות סיעוד, הוא לא מקבל כסף.
<שלמה מור יוסף: ככה זה התנהל לאורך השנים.
<שלמה מור יוסף: בשנת 2008 עלתה הצעה שמי שמעסיק עובד באופן מלא, זאת אומרת שבטוח שיש לו עובד בבית, יוכל לקבל את הגמלה בכסף.
<שלמה מור יוסף: שינוי קונספטואלי מצד אחד, מצד שני שינוי לא כל-כך גדול, כי זה עבור שעות.