GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: אני וחברתי לסיעה סופה לנדבר חושבים שצריך למנוע את כל החסמים לקליטת העלייה והיכן שאפשר לעזור לעולים, נעזור להם.
רוברט אילטוב: אין ספק שצרפת ומדינות אחרות בטח לא מפגרות בתחומים שמפרטת הצעת החוק.
רוברט אילטוב: יכול להיות שיש דברים שצריך להשלים אבל לא זה מה שצריך לעצור את העולים ואת המשפחות שלהם.
רוברט אילטוב: מדובר על אלפי אנשים.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים על העולה שהעלייה נמנעת ממנו כי הוא לא יכול לעסוק בתחומו ובמקצועו.
רוברט אילטוב: לכן חשוב להתקדם עם הצעת החוק ואנחנו כמובן נתאם את התקדמות הצעת החוק במידת הצורך עם משרדי הממשלה הרלוונטיים.
רוברט אילטוב: אני מתנצל מראש אבל במקביל מתקיים דיון שיזמתי בסוגיית ההפטיטיס, נושא שגם הוא קשור לחלק גדול מהעולים שעלו מחבר העמים.
רוברט אילטוב: יש קרוב למאה אלף עולים נושאי הווירוס וחשוב לי להיות גם בדיון ההוא.
אלי אלאלוף: איפה מתקיים הדיון?
רוברט אילטוב: אני ביקשתי לקיים דיון גם כאן במקביל כי זה יום ההפטיטיס הבינלאומי.
רוברט אילטוב: הדיון יהיה במשרד הקליטה כי רוב הנשאים הם עולים.
רוברט אילטוב: הדיון יהיה גם בוועדת הסמים כי גם שם יש בעיה עם נשאים של הפטיטיס כי הם משתמשים באותם מזרקים, אבל אני אשמח לקיים את הדיון גם כאן כי הוא חשוב.
רוברט אילטוב: אני אבקש שתמשיך את הדיון בלעדינו.
רוברט אילטוב: אני יודע שהנושא חשוב גם לך.
רוברט אילטוב: אנחנו רק הצגנו את הדברים.
רוברט אילטוב: סופה תישאר כאן לדיון ואני אצטרך לעזוב.
רוברט אילטוב: אני מודה לך על הטיפול האופרטיבי בסוגיה כי חשוב להעלות את מאות המשפחות שממתינות להמשך הצעת החוק.
אלי אלאלוף: נבקש ממשרד הבריאות להביע את עמדתו.
<אורלי בוני: אנחנו מברכים על הצעת החוק.
<אורלי בוני: אנחנו כן מעוניינים לעזור לעלייה.
<אורלי בוני: יש הצעה שאנחנו קיבלנו אותה כך שתהיה אפשרות לאנשים האלה שהגיעו ללא תואר ראשון, למרות שהחוק מחייב תואר במקצועות כדי לגשת לבחינת רישוי, שתהיה אפשרות, במידה ובודקים את תכנית הלימודים - ועדה מקצועית או ועדה מייעצת של כל מקצוע בודקת את הלימודים שאכן הם אקוויוולנטיים כולל שעות ההכשרה המעשית שנדרשים כדי לגשת לבחינת רישוי- לאפשר לאותם אנשים לגשת לבחינת רישוי, לקבל תעודה זמנית, לעבוד במקצוע ואחרי כן לעבור לתעודה.
<אורלי בוני: אני חושבת שזאת הייתה ההסכמה.
רוברט אילטוב: החוק מסדיר את התהליך.
אלי אלאלוף: מה עם לוח הזמנים?
<אורלי בוני: יש לנו שני מועדים לבחינת רישוי.
<אורלי בוני: יש מועד קיץ ומועד חורף.
אלי אלאלוף: אבל מועמד ששולח את קורות החיים שלו מחוץ לארץ, אחרי כמה זמן הוא מקבל תשובה ומה משך ההכנה לקבלת רישוי ורישוי זמני?
אלי אלאלוף: אחרי כמה זמן הוא מתחיל לעבוד?
<אורלי בוני: ברגע שהוא שולח את התעודות, אנחנו יכולים ועדה מייעצת מיד כדי לראות שהוא מתאים, שתכנית הלימודים שלו מלאה, או אם היא חסרה מעט, אפשר להשלים אותה אחר כך והוא יוכל לעמוד בבחינות.
<אורלי בוני: הבחינות מתקיימות פעמיים בשנה כאשר יש מועד קיץ ומועד חורף.
סופה לנדבר: מה יהיה בבחינות?
סופה לנדבר: מה תוכן הבחינות?
<אורלי בוני: תוכן מקצועי.
<אורלי בוני: בחינות רישוי ממשלתיות.
אלי אלאלוף: מה שחסר לו בהכנה הקודמת.
<אורלי בוני: הבחינה היא הבחינה שכולם עוברים.
<אורלי בוני: כל מסיימי מדינת ישראל וכל העולים החדשים מכל הארצות, עוברים אותה.
אלי אלאלוף: זאת אותה בחינה לכולם.
<אורלי בוני: בחינת רישוי לכולם.
אלי אלאלוף: איך היו עד עכשיו התוצאות?
<אורלי בוני: של אותם עולים?
<אורלי בוני: עד עכשיו עולים לא היו להם תארים, לא ניגשו לבחינה.
<אורלי בוני: יש כאלה שביקשנו מהם, כשהיה אזור הביניים לפני כמה שנים טובות כאשר החוק עבר, היו אנשים שאפשרנו להם להשלים מספר קורסים והם עשו הסדרים עם אוניברסיטאות והשלימו מספר קורסים והשלימו הכשרה מעשית.
<אורלי בוני: היה טווח של חמש שנים שניתן ואז הם ניגשו לבחינה.
אלי אלאלוף: האפשרות של חמש שנים תינתן?
<אורלי בוני: אחרי שעוברים את הבחינה.
אלי אלאלוף: אבל יתאפשר לפי חוק הרציפות.
<אורלי בוני: אחרי שעברו את בחינת הרישוי.
<שמרית גיטלין שקד: זה אותו חוק.
<שמרית גיטלין שקד: ככל שיוחלט היום להחיל עליו דין רציפות, זה יעלה למליאה.
סופה לנדבר: מה תוכן הבחינות האלה?
סופה לנדבר: מה אתם מכניסים לתוכן?
<אורלי בוני: תוכן מקצועי בסיסי.
<אורלי בוני: כל מקצוע, תוכן מקצועי בסיסי לפי התחומים שהוא לומד.
<אורלי בוני: זאת בעצם בחינה שנותנת את הבסיס לראות האם הבן אדם מכיר את החומרים או את מערכת הבריאות, את הידע שאנחנו נותנים, כדי להתחיל לעבוד.
<אורלי בוני: הבחינה היא באמת בחינת סף כדי לראות שיש את הידע הבסיסי במקצוע כדי שאפשר באמת להתחיל לטפל באנשים.
סופה לנדבר: אם בן אדם קיבל את הרישוי במדינה ממנה הוא בא, למשל צרפת, והוא מגיע לכאן משם ושם הוא עבד, אתם שוב עושים לו מבחנים?
<אורלי בוני: אדם שמגיע מכל מדינה שהיא, גם שלמד ועשה בה דוקטורט, ברגע שהוא מגיע לישראל, לפי החוק הוא עובר בחינת רישוי ישראלית כדי להתחיל לעבוד בישראל, גם אם יש לו ותק של עשרים שנים במקצוע.
<אורלי הרצברג: יש גם להוסיף את התנאי של ידיעת העברית במיוחד במקצועות כמו קלינאות תקשורת שזה דבר מאוד מאוד חשוב.
אלי אלאלוף: זה כולל את הרופאים?
<אורלי בוני: גם אם היום אני אלך לארצות הברית וארצה לעבוד שם, אחרי שלושים שנים, אני צריכה לעבור מבחן רישוי.
סופה לנדבר: זאת אומרת, אתם עושים את המבחן בעברית.
סופה לנדבר: איזה מבחן אתם מציגים מול העולה?
סופה לנדבר: כאשר אנחנו עברנו על חסמים ואני כשרה דרשתי מכל המשרדים להוריד את החסמים, במקצועות בהם אנחנו היום דנים התעקשנו להביא אותם לארץ ולפתוח את שערי מדינת ישראל.
סופה לנדבר: עכשיו אני רואה שלאט לאט בונים בחזרה.
סופה לנדבר: אני רוצה להבין את תוכן המבחנים.
סופה לנדבר: בנוסף, מה זה מבחן בעברית?
סופה לנדבר: מתי הם עושים אותו?
סופה לנדבר: בן אדם מגיע, אתם נותנים לו רישיון זמני.
<אורלי בוני: אחרי הבחינה.
סופה לנדבר: אם כן, מה עשינו עם החקיקה הזאת?
<אורלי הרצברג: יש שני דברים.
<אורלי הרצברג: הוא צריך ידע בסיסי בעברית והוא יכול גם לגשת למבחן לפני שהוא עובר את המבחן בעברית אבל הוא יקבל את הרישוי, את תעודת המקצוע, רק אחרי שהוא יוכיח את הידע הבסיסי בעברית, בכל אופן בתחום של קלינאות תקשורת.
<אורלי הרצברג: לגבי המבחן.
<אורלי הרצברג: המבחן כולל נושאים שהם רלוונטיים וחשובים לעבודה במקצוע בארץ ובכלל במקצוע ויש תכנית של המבחן, סילבוס של המבחן, הם יודעים על מה הם ייבחנו והמבחן הוא מבחן אמריקאי שניתן בשלוש שפות – בעברית, באנגלית ובערבית.
<אורלי הרצברג: אנחנו מתרגמים את המבחן לשלוש שפות וגם את זה חשוב לומר.
סופה לנדבר: איפה צרפתית ואיפה רוסית?
<אורלי הרצברג: כרגע בשפות האלה.
<אורלי הרצברג: לא היו הרבה דרישות.
סופה לנדבר: עכשיו הדרישה העיקרית של החקיקה הזאת היא לעולים שמגיעים מצרפת.
<אורלי הרצברג: זה דבר שאפשר לדון בו.
<אורלי הרצברג: אנחנו יכולים לחשוב על דיון בו.
אלי אלאלוף: ההצעה של חברת הכנסת לנדבר היא ברורה ואין צורך לדון בה אלא צריך לבצע אותה.
אלי אלאלוף: צריך להכין את השאלונים בצרפתית וגם ברוסית.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה ברור.
<אורלי בוני: בדרך כלל התרגום נעשה לפי בקשה.
<אורלי בוני: במידה ואדם מבקש.
<אורלי בוני: צריך לעשות כאן איזשהו שינוי.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים בשם הוועדה שתחליטו לעבור לשלב של תרגום לשפות.
<אורלי בוני: לפי בקשה.
אלי אלאלוף: מה זה לפי בקשה?
<אורלי בוני: של הנבחן.
<אורלי בוני: אם יש מחזור שאף אחד לא מבקש להיבחן באנגלית, אנחנו לא מתרגמים את הבחינה.
אלי אלאלוף: כל פעם זה שאלון אחר?
<יוני דוקן: אבל הם יודעים שיש להם את הזכות לבקש?
<אורלי בוני: זה כתוב ומפורסם באתר האינטרנט.
אלי אלאלוף: זה כתוב בשלושת השפות?
אלי אלאלוף: גם ברוסית וגם בצרפתית?
<אורלי בוני: בעברית ובערבית בטוח.
<אורלי בוני: צריך לבדוק את זה.
סופה לנדבר: אני רוצה להודות לך על קיום הישיבה.
סופה לנדבר: אני חושבת שהמקצועות עליהם אנחנו מדברים עכשיו הם מקצועות חשובים לעולים שמגיעים מאותן מדינות, מצרפת בפרט, כאשר קלינאי התקשורת מגיעים גם ממדינות חבר העמים.
סופה לנדבר: כמובן שקלינאי תקשורת צריכים לדעת עברית אבל אני רוצה להבין את הרמה של העברית אותה הם צריכים לדעת.
סופה לנדבר: כמובן שאחרי חצי שנה בארץ כאשר הם ניגשים למבחנים בעברית הידע בעברית הוא די נמוך.
סופה לנדבר: אני קלינאית תקשורת עם תואר שני.
סופה לנדבר: למדתי בסנט פטרבורג.
סופה לנדבר: אחרי חצי שנה קיבלתי רישיון ממשרד החינוך וממשרד הבריאות ואני זוכרת בתקופה שאני עליתי, גם מארצות הברית עלו עם תואר ראשון והיו מעט מאוד קלינאי תקשורת.
סופה לנדבר: אחרי שהחוק הזה עבר יש לא מעט קשיים לגבי המקצועות עליהם אנחנו מדברים.
סופה לנדבר: אני אסירת תודה לחבר הכנסת רוברט אילטוב כי בעצם הוא וחברי הכנסת התבקשו על ידי משרד העלייה והקליטה להביא את הנושא לחקיקה כדי לעזור ולסייע לעולים.
סופה לנדבר: בצרפת נתקלתי בהמון עולים שעוסקים במקצועות האלה ומה שקורה היווה מניעה לעלייתם כי הם ידעו שכאן הם לא יוכלו לעבוד.
סופה לנדבר: נתקלתי במקרים ספציפיים כאשר האנשים עבדו שם עשרים שנים והם מגיעים לכאן עם תעודה שבעצם לא נותנת להם אפשרות לעבוד במקצוע שלהם.
סופה לנדבר: אני חושבת שמדינת ישראל עם החקיקה הזאת תפתח את השערים ותיתן אפשרות לאנשים להגיע לכאן.
סופה לנדבר: אני מבקשת שתהיה דרישה של הוועדה.
סופה לנדבר: לא שעולה ידרוש את התרגום לשפה אלא שיהיו להם טפסים בשפות שנדרשות על ידי משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אני חושבת שעברית, אנגלית, צרפתית ורוסית, זה דבר נדרש.
סופה לנדבר: בן אדם צריך לעבור את מבחני הרישוי בשפה שהוא מכיר כי אחרי חצי שנה ואפילו קצת יותר מחצי שנה, ללמוד שפה ברמה גבוהה זה בלתי אפשרי ובלתי אפשרי לעבור את המבחן.
סופה לנדבר: כך דרשנו לגבי רופאים וכולי וכולי.
סופה לנדבר: אני חושבת שבנציבות הם מסכימים לדבר הזה כי זה דבר נדרש והשפה הוא כלי אלמנטרי כדי לעבור את מבחן הרישוי ולקבל את הרישוי במדינת ישראל.
אלי אלאלוף: שאלה מהייעוץ המשפטי שלנו.
<שמרית גיטלין שקד: רציתי לשאול עד כמה משרד הבריאות פועל על מנת שבעצם יתאפשר לאותם עולים להשלים תואר ולאו דווקא להתגבר על הדרישה של חוסר התואר.
<שמרית גיטלין שקד: בעצם להשלים את התואר מול המוסדות הקיימים להשכלה גבוהה בישראל על מנת שהם כבר יגיעו לארץ עם תואר ראשון.
<שמרית גיטלין שקד: אני מניחה שהתואר הזה יאפשר להם בהמשך החיים המקצועיים שלהם להתפתח יותר וגם ללמוד לתואר שני.
סופה לנדבר: החוק הזה נותן להם אפשרות לעבוד עם אותו ידע ועם אותם מבחנים שהם עברו במדינת המוצא שלהם.
סופה לנדבר: לא רצינו בחקיקה הזאת לתת אפשרות אלא לבנות הגשר בין המדינות.
סופה לנדבר: אני חושבת שאם הם היו טובים בצרפת, כמו שאמר ראש הממשלה, ולא רק במקצועות האלו אלא הוא התייחס לעוד מקצועות, הם היו טובים ומצוינים שם, ולכן למה מדינת ישראל צריכה לסגור את השערים בפניהם ולא לתת להם אפשרות ולהיכנס עם המקצוע שלהם.
סופה לנדבר: הם עבדו במקצוע ואני חושבת שעבדו טוב מאוד ותרמו לא מעט.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים לזכור שאנחנו לא תמיד הכי טובים בידע אלא יש אנשים בעולם שיותר טובים מאתנו.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני רוצה לסכם.
אלי אלאלוף: תודה למשרד הבריאות ולמשרד העלייה והקליטה על הופעתכם.
אלי אלאלוף: אני באמת מצטרף להמלצה של חברת הכנסת לנדבר.
אלי אלאלוף: בתודעה של העולים, משרד הבריאות מכביד עליהם, לא מקל עליהם ולא מבין אותם וגורם לסחבת, אם לא לביטול תכניות העלייה שלהם.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתיקחו את זה בחשבון כי אני לא מאמין שזה נעשה בזדון אבל כך זה נתפס.
אלי אלאלוף: תבינו את זה מפני שיש פוטנציאל אדיר.
אלי אלאלוף: מנכ"ל משרד הבריאות היוצא, לפני פחות מחודש, היה בפריז והיה בהלם עת פגש 150 רופאים צמאים לעלות לכאן.
אלי אלאלוף: לכן צריך לעשות הכול, כולל פרסונלית, ואני לא אגיד את השם, כדי שהדברים במשרד הבריאות ייעשו בכיוון הנכון.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו כחברי כנסת נאשר את החלת דין הרציפות כדי שאחר כך החוק יאושר על ידי המליאה תוך 14 ימים, בהתאם לפגרה.
אלי אלאלוף: אחר כך אנחנו נחזור לדיונים כאן והייתי רוצה שנתייחס גם, ובמיוחד, לנושאים של הרופאים.
<שמרית גיטלין שקד: זה לא החוק הזה.
אלי אלאלוף: אבל אנחנו נתייחס לנושא של הרופאים כדי לקדם גם אותו.
אלי אלאלוף: מי בעד החלת דין רציפות על הצעת החוק?
סופה לנדבר: אני מצביעה במקום אורלי.
אלי אלאלוף: היום ה-28 ביולי 2015, י"ב באב התשע"ה, השעה 12:42 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: התכנסנו היום בדחיפות כי הנושא שאתם רוצים להביא לאישור הוא נושא שכל יום שאפשר להתמודד את טוב יותר, הוא מצווה וזה נושא סמים מסוכנים, שפוגעים במיוחד בצעירים.
אלי אלאלוף: דברים שלצערי הם בהישג יד ומאוד קל להשיג אותם.
אלי אלאלוף: אנחנו לכן נקיים דיון דחוף ונקווה שנגיע לאישור.
אלי אלאלוף: ברשותכם, משרד הבריאות.
<נילי חיון דיקמן: צהרים טובים.
<נילי חיון דיקמן: אני מהלשכה המשפטית במשרד הבריאות.
<נילי חיון דיקמן: אנחנו מאוד מודים לוועדה על הנכונות בלוח זמנים כל כך קצר להעלות את הנושא ברגע האחרון.
<נילי חיון דיקמן: תודה רבה.
<נילי חיון דיקמן: אנחנו מציגים איזושהי הוספה של חומרים חדשים לתוספת הראשונה בפקודת הסמים המסוכנים, גם פעולה שגרתית שאנחנו עושים מדי פעם ככל שיש חומרים חדשים שנדרשים להיכנס לתוך הפקודה, אבל גם היום, למעט שני חומרים, כל החומרים האלה כבר הוכללו במסגרת ההכרזה לפי חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסוכנים, הכרזות שתקפות למשך שנה וחלקן, תוקפן עומד לפוג ממש בספטמבר ותוקף חלקן כבר פג בפברואר 2014.
אלי אלאלוף: אמרו לי שיש כאלה שהכנסתם לרשימת הסמים האסורים ויש כאלה שאתם רוצים להכניס.
<נילי חיון דיקמן: נכון.
אלי אלאלוף: אני בעד לתת לכם אישור קדימה.
<נילי חיון דיקמן: אני אפרט.
<נילי חיון דיקמן: רוב החומרים הוכרזו.
<נילי חיון דיקמן: אני רוצה להדגיש שכל ההכללה של חומרים מסכנים, בין שאלה חומרים מסכנים בפקודה, הם כתוצאה ולאחר דיון שאנחנו מקיימים במסגרת הוועדה לחומרים פסיכו-אקטיביים שהיא ועדה בין משרדית שיושבת תחת הרשות למלחמה בסמים.
<נילי חיון דיקמן: הליך ההכללה וההכרזה של חומרים מסכנים הוא מאוד מסודר והוא נעשה לאחר ביסוס גם מבחינה מקצועית שאכן החומר הוא בעל השפעה פסיכו-אקטיבית על הגוף וגם על בסיס העובדה שהחומרים האלה נתפסים הן במכס והן במשטרה ויש להם שימוש בישראל.
<נילי חיון דיקמן: לכן רק על בסיס כמה תנאים כאלה אנחנו מכניסים חומרים חדשי וכל החומרים האלה כבר אושרו על ידי הוועדה.
<נילי חיון דיקמן: שני חומרים שאנחנו מבקשים להכליל שאינם כלולים בהכרזות הקודמות הם חומרים שלמעשה הם נגזרת של משפחה כימית שכבר נמצאת בפקודה.
<נילי חיון דיקמן: אנחנו מכניסים משפחות כימיות מסוימות כולל חלק מהנגזרות שלהן ולכן החומר הזה למעשה כבר נמצא בפקודה.
<נילי חיון דיקמן: הצורך שלנו בהוספה עכשיו של החומר הכימי הספציפי בצורה מפורשת הוא כהכנסה פרטנית כדי שההכנסה תהיה מפורשת וברורה.
<נילי חיון דיקמן: אנחנו נוהגים לעשות את זה עת אנחנו מוצאים חומרים שהם בשימוש נרחב וכדי להקל על עבודת המשטרה כשהיא תופסת את החומר כי אז היא לא צריכה להוכיח שהיא נגזרת של משפחה אלא הוא כבר כלול בצורה מפורשת בתוספת, דבר שמקל.
אלי אלאלוף: כל מה שיאפשר לכם לקצר את התהליך הבירוקרטי והפרלמנטרי, אנחנו בעד.
אלי אלאלוף: תדעו את זה אבל אל תגזימו ותעשו את זה בדקה ה-95 כי בדרך כלל זאת גם השעה שמפסידים בכדורגל.
אלי אלאלוף: תנסו להעביר ואנחנו נסייע כמה שאפשר כדי שתתמודדו עם הנגע המטורף הזה.
<אודי וולף: הקדמה קצרה.
<אודי וולף: ראש המעבדה האנליטית של מז"פ.
<אודי וולף: המעבדה שלי מתעסקת בבדיקה ובזיהוי של כל החומרים או רוב החומרים שנתפסים על ידי הרשויות השונות ולכן אנחנו בדרך כלל אלה שיכולים לראות הרבה פעמים צעד אחד קדימה ולראות את הניצנים הראשונים של חומרים שמופיעים בארץ ויכולים להמליץ לוועדות השונות להכניס גם אותם לחוק המאבק וגם, מה שאנחנו עושים כרגע, המלצה להכניס את החומרים האלה לפקודת הסמים.
<אודי וולף: אני רוצה להדגיש נקודה אחת שאמרה נילי ממש בסוף דבריה - וזה בגלל שיש ניצול לרעה על ידי סניגורים – את המצב הזה שבו מוכנסת משפחה של חומרים או חומר לרבות נגזרותיו המבניות, כמו שזה כתוב בנוסח של הפקודה ושל חוק המאבק, ואחר כך יש הכללה פרטנית של החומר הזה בשמו.
<אודי וולף: אז עלול להיווצר מצב שאם נניח היום הוועדה תאשר את הכנסת שני החומרים המסוימים הללו לפקודת הסמים, לכאורה תיטען טענה של אנשי ההגנה בבית המשפט שהחומר אסור לפי פקודת הסמים רק מהיום או מהיום שבו זה יירשם ברשומות אבל לא היא כי החומר הזה, כפי שאמרה עורכת הדין דיקמן, כבר כלול מכוח היותו נגזרת מבנית של משפחה שהוכללה בפעם הקודמת עת הוכרזו חומרים בפקודת הסמים וזה היה בנובמבר שנה שעברה.
<אודי וולף: זאת אומרת, כמעט שנה חלפה וחומרים שייתפסו או שנתפסו בפרק הזמן שבין נובמבר 2014 עד היום שבו החומר הזה ייכנס בשמו המפורש, כבר כלול בפקודה אבל לא מכוח שמו הפרטי אלא מכוח היותו נגזרת מבנית של משפחת חומרים.
<אודי וולף: אני מבקש שזה יודגש ויובהר כי גם היה שופט שטעה בהבנה של הדברים האלה ואנחנו לא רוצים שחלילה תהיינה טעויות.
<אודי וולף: לכן אני רוצה לשים את הדברים כאן כך שיצוטטו בפרוטוקול בשמי ובשם משרד הבריאות, מי שזה לא יהיה.
<אודי וולף: אני יודע שהם יצוטטו ולכן אני אומר את הדברים.
אלי אלאלוף: בינתיים זה יהיה בשמך.
אלי אלאלוף: זה מה שהפרוטוקול אומר.
<אודי וולף: אני לא חושש להזדהות בשמי ובתפקידי.
<וילמה מאור: אתה יכול לציין את אותם כדורים עליהם אנחנו מדברים?
<אודי וולף: אני מדבר על השם הכימי של החומר ולא על השם המסחרי בו הוא נמכר כי הוא נמכר בשמות מסחריים שלא אומרים שום דבר.
<אודי וולף: השם הזה נקבע על ידי בית הדפוס לתוכו מכניסים את החומרים האלה ויכולים להיות חומרים עם שם חיצוני או שם מסחרי אחיד ואנחנו מוצאים בפנים חומרים אחרים.
<אודי וולף: כך שזה לא הסיפור.
<אודי וולף: אני מדבר כאן על כימיה טהורה של מה שבסופו של דבר מגיע לידי בית המשפט וזאת החלטת הבודק אצלי במעבדה או במעבדה של משרד הבריאות והיא הקביעה השמית של החומר, זיהוי החומר.
<וילמה מאור: אבל איך הציבור יבין?
<אודי וולף: הציבור קורא לזה נייס גיי.
<אודי וולף: הציבור רצה לקרוא לזה סטלה אבל נתפסה מעבדה לייצור של חומרים כאלה עם הכיתוב סטלה - לא רציתי להביא את זה כי אני לא רוצה להסתכן בהכנסת סמים למשכן הכנסת - וזה כבר מיועד לקראת חגי תשרי.
<אודי וולף: כלומר, אנחנו תפסנו את זה חודשיים לפני שזה היה אמור להיות משווק וכתוב שם לכאן השנה החדשה, חומר חוקי, אבל התברר שזאת גם הטעיה של הציבור כי החומר הז כלול בפקודת הסמים כמעט למעלה משנה.
<אודי וולף: אם כן, לא להתרשם ממה שכתוב.
אלי אלאלוף: זאת מלחמה יום יומית.
<אודי וולף: בהזדמנות זו אני חוזר ומזמין את הוועדה הנוכחית למה שלא עשתה הוועדה הקודמת וזה לבקר במעבדה ובמעבדות מז"פ.
<אודי וולף: אני חושב פוקח עיניים וזה חשוב מאוד לעבודת הוועדה.
אלי אלאלוף: אני מאמץ.
<אודי וולף: אתם מוזמנים בשמחה רבה לביקור במעבדה כמובן בתיאום מראש.
<יפעת רווה: משרד המשפטים.
<יפעת רווה: הערה לפרוטוקול.
<יפעת רווה: באמת הפרשנות הזאת היא פרשנות שגם מקובלת עלינו.
<יפעת רווה: ככל שיש ערך לפרוטוקול הזה בבתי המשפט, ויש לו ערך, רציתי לומר את זה.
<יפעת רווה: מעבר לכך, זה כמובן על דעתנו מבלי לבחון את פרטי הכימיה.
אלי אלאלוף: נציג רשות המסים.
<אהוד אור טל: אני מנהל תחום מבצעים במטה הסמים של המכס.
<אהוד אור טל: בקטע של הכימיה אנחנו פחות עוסקים.
<אהוד אור טל: אנחנו מקבלים את החוק הזה ואוכפים אותו בשטח.
<אהוד אור טל: אנחנו מקבלים את החומר בצורתו הגולמית, נקרא לזה כך, לפעמים מצהירים על זה כאבקת סוכר, לפעמים מצהירים על זה כטלק לתינוקות ולפעמים רושמים את החומר כביכול שהוא החומר החוקי לכאורה אבל בפועל זה חומר אחר.
<אהוד אור טל: אנחנו מעבירים את כל החומרים למשרד הבריאות ולמעבדה של משטרת ישראל ומשם תופסים.
אלי אלאלוף: יש הרגשה שהכמות היא גדולה?
<אהוד אור טל: כן.
<אהוד אור טל: הרבה יותר קל היום להזמין באינטרנט ואפילו לא צריך להבריח את זה.
אלי אלאלוף: זאת אבקה שמייצרים כאן או מייבאים אותה?
<אהוד אור טל: קל מאוד וזול מאוד לייבא אותה.
<אהוד אור טל: אני מקווה שלא מייצרים אבל אני לא יודע על זה.
<אהוד אור טל: מייבאים את זה וזה יחסית קל מאוד.
<אהוד אור טל: לפעמים האבקות מוצהרות, לפעמים אנחנו יודעים מי השולח, לפעמים אנחנו יודעים מי אמור לקבל, לפעמים אנחנו תופסים באופן אקראי, לפעמים זה מוסלק ואז זה הרבה יותר חשוד ולפעמים זה מתחת לאף של המשטרה, כמטאפורה כמובן, ומגיע בצורה די גלויה.
<אהוד אור טל: פשוט מוצהר על חומר לגיטימי כביכול ואז אנחנו צריכים לעכב את זה לבדיקה.
אלי אלאלוף: נאחל הרבה הצלחה.
<יפעת רווה: אתמול עבר בוועדת שרים חוק שמאפשר סגירת אתרי אינטרנט שמוכרים ועוסקים בסחר בסמים ומבחינתנו זאת השלמה.
<יפעת רווה: מאז חוק הפיצוציות הסחר עבר לאינטרנט ואני מקווה שהחוק הזה יעבור ויסגור גם את הפינה הזאת.
אלי אלאלוף: שאין לו מפקחים.
<מיקי אריאלי: אנחנו יחד עם המשטרה, הרשות למלחמה בסמים, ב-2014 סגרנו כ-35 או 40 אתרי אינטרנט שמכרו סמי פיצוציות.
<מיקי אריאלי: זה לא היה בצו בית משפט.
<מיקי אריאלי: המכירה עוברת עכשיו דרך הפייסבוק, ווטסאפ וכל דבר אחר.
אלי אלאלוף: כתושב באר שבע אני שמח שאתמול הצליחו לתפוס.
אלי אלאלוף: אני בטוח שיש עוד בשטח.
אלי אלאלוף: עוברים להקראה כדי שייכלל בפרוטוקול.
<נעה בן שבת: אתה מוכן להקריא?
<אודי וולף: אני מוכן להיות הקריין.
<אודי וולף: הודעת הסמים המסוכנים (תיקון התוספת הראשונה) (תיקון מס' 2), התשע"ה-2015 התוספת הראשונה בפעם הראשונה הייתה בנובמבר, נדחה לי בחודש חשון אם אני לא טועה.
<אודי וולף: בתוקף סמכותי לפי סעיף 41 לפקודת הסמים המסוכנים (נוסח חדש), התשל"ג-1973 (להלן – הפקודה) ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מודיע לאמור: שינוי התוספת הראשונה לפקודה בסימן ב' לחלק א' - אחרי פרט 4יא יבוא: "4יב.
<אודי וולף: אמ.
<אודי וולף: בי-2201 2201-MMB Methyl (1-(5-fluoropentyl)-1H-indole-3-carbonyl)-L-valinate ידוע גם בשם: Syn: I-AMB, AMB PICA השמות והקיצורים האלה הם שמות שנהוגים בעולם העברייני של סמי הפיצוציות, בינלאומי, לפי איזה שהם מפתחות שלהם.
<אודי וולף: אנחנו מדברים כאן למעשה בשלוש שפות.
<אודי וולף: האחת היא השפה הכימית שכתובה בלטינית, השם המקוצר בו המשווקים החוקיים של החומרים האלה נוקטים בו, והשם האחרון הוא השם שידוע בחוק כדי שנסיר כל ספק כדי שלא יתחמקו לנו ולא יתחכמו לנו כל מיני אנשים.
<נעה בן שבת: זה חומר חדש שלא היה בהכרזות.
<אודי וולף: הכרזה פרטנית על חומר.
<אודי וולף: אתם יכולים לראות השם שלו, השם שמופיע בסוגריים, שהאימבול שלוש קרבונים הוא המשפחה שהנגזרות שלה מופיעות בפקודה ולכן אנחנו יכולים להגיד שהוא כלול פעם אחת בשם המשפחה שלו ופעם אחת עם השם הפרטי.
<אודי וולף: אחרי פרט 10א1א יבוא: "10א1ב מתוקסיקטמין Methoxyketamine 2-(2-methoxyphenenyl)-2-(methlamino)-cyclohexanone ידוע גם בשם: Syn: 2-MeO-Ketamine זה חומר שהוא נגזרת של החומר קטמין.
<אודי וולף: אני אומר חומר משום שהוא משמש כתרופה.
<אודי וולף: יש דיונים ארוכי שנים לגבי הכנסה שלו לפקודת הסמים, אם כן או לא.
<אודי וולף: משתמשים בו גם שימוש אסור לצורך סימום ובין השאר כסם אונס.
<אודי וולף: הסיבה שבגללה לא נכנס הקטמין לפקודת הסמים היא בגלל שהוא משמש גם לערכות הצלה והחייאה ואז זה יוצר איזה שהן בעיות ואם צריך, דוקטור טל לבוא ממשרד הבריאות יוכל להרחיב בעניין הזה.
<אודי וולף: לעומת זאת, נגזרות של החומר הזה שמשמשות רק שימוש לרעה כמו מתוקסטמין ומתוקסיקטמין, כמו במקרה שלנו, אנחנו כן רוצים להכליל בפקודת הסמים.
<נעה בן שבת: החומר הזה עצמו הוא לא תרופה.
<אודי וולף: הוא לא משמש כתרופה.
<טל לביא: המתוקסיקטמין, אין לו שימוש כתרופה.
<נילי חיון דיקמן: צריך לציין שגם אם יהיה לו שימוש כתרופה, ברגע שהוא רשום כתכשיר רפואי, ניתן לשווק תכשיר רפואי רק בתנאים הקבועים בפקודת הרוקחים.
<נילי חיון דיקמן: זה לא מעמיד איזשהו מכשול.
<אודי וולף: בפרט 13ט - אחרי פרט משנה (טו2) יבוא: "(טו3) טי.
<אודי וולף: הייץ.
<אודי וולף: ג'יי- 2201 THJ-2201 זה חומר שכלול כיום בחוק המאבק ודי נפוץ, לפחות מנקודת המבט שלנו במעבדה.
<אודי וולף: אפשר לראות שיש לו הפצה גדולה מאוד בתוך שקיות של נייס גיי וכולי.
<נילי חיון דיקמן: אם אפשר להגיד לפרוטוקול שבהכרזה שזה הוכלל במסגרת חוק המאבק בשימוש, אייתנו את זה בצורה שונה אבל זה רק עניין של איות ואין כאן שינוי בחומר מזה שנכלל.
<אודי וולף: אחרי פרט משנה (מט) יבוא: "(מט1) אי.
<אודי וולף: ג'י – 018 שוב, חומר שמופיע בתור שקיות נייס גיי משווק ומופץ בארץ, נתפס על ידי המשטרה, מזוהה על ידי המעבדה האנליטית של מז"פ ועל ידי המעבדה הטוקסיקולוגית של תל השומר.
<אודי וולף: אפשר לראות את זה הרבה מאוד גם אצל חיילים ואנשים אחרים.
<אודי וולף: חומר שעליו דיברתי קודם, בהמשך למה שאמרה עורכת הדין דיקמן.
<אודי וולף: אחרי פרט (נ) יבוא: "(נא) 5 אף-איי.
<אודי וולף: בי החומר הזה כלול כבר בפקודת הסמים כנגזרת מבנית של אינדזול שלוש קרבוקסמיד אבל אנחנו רוצים להכניס אותו בשמו המפורש ולהסיר כל ספק.
<אודי וולף: הוא כלול בפקודה מיום שבו הוכנסה המשפחה של החומרים ועכשיו הוא גם יצוין בשמו המפורש וזה לא שעד אתמול או עד היום החומר הזה היה מותר ורק ממחר הוא אסור.
<נעה בן שבת: זה חומר שנכנס עכשיו ולא הייתה הכרזה קודמת.
<נעה בן שבת: למרות זה שהמשפחה כבר הייתה כלולה.
<אודי וולף: זה חומר שנפוץ במאות ואלפי דוגמאות שהגיעו למעבדה ונבדקו על ידינו.
<אודי וולף: (2) בסימן א' לחלק ב' – אחרי פרט 98ב יבוא: "98ג.
<אודי וולף: אצטילפנטאניל Acetylfentanyl שוב, חומר שהוא נגזרת של תרופה ואין לו שימושים רפואיים.
<אודי וולף: לכן אנחנו רוצים להכניס אותו לפקודה.
<נעה בן שבת: יש כאן כינוי, ידוע בשם.
<אודי וולף: ידוע גם בשם Desmethyl fentanyl.
<אודי וולף: שוב, הפנטניל זה שם שמצלצל ידוע כמו השם של התרופה וכאן מדובר בנגזרת כימית שהיא איננה משמשת כתרופה.
<נילי חיון דיקמן: נציין לענייו הנוסח שאנחנו נוסיף את המילה Syn.
<נעה בן שבת: לפני הכינוי שלה.
<אודי וולף: לפני הכינוי.
<אודי וולף: אחרי פרט 107 יבוא: "108.
<אודי וולף: אתילפנידט Ethylphenidate שוב, שם שמצלצל מוכר.
<אודי וולף: אמתילפנידט הוא הריטלין שהוא גם סם מסוכן אבל גם משמש כתרופה שמופצת לאלפי אנשים בארץ.
<אודי וולף: כאן עשו שימוש מתחכם והוסיפו עוד קבוצה כימית קטנה מאוד והפכו אותו לקבוצה אתילית ועל ידי זה יצרו חומר שהוא איננו רשום באופן טכני בפקודת הסמים ולכן חשוב להכניס אותו בפקודת הסמים, גם את החומר הזה וגם את החומר הבא.
<אודי וולף: 109.
<אודי וולף: דיכלורומתילפנידט Dichloromethylphenidaste על אמתילפנידט הדביקו שני אטומים של כלור ויצרו חומר שהוא דומה מאוד באפקטים שלו, דומה מאוד בשימוש שלו אבל טכנית לא כלול בפקודת הסמים ולכן חשוב שייכנס.
<נעה בן שבת: החומר בסעיף 108, בפרט 108 החדש, ידוע בשם ובהכרזות הוא יופיע בשם אחר, הידוע בשם.
אלי אלאלוף: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת ענת ברקו.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בחומרים שצריך לכלול ברשימת הסמים המסוכנים.
ענת ברקו: הרשימה אף פעם לא נגמרת.
<נילי חיון דיקמן: לשאלת היועצת המשפטית, אנחנו בדקנו את הכינוי שנכתב בהכרזה על החומר כמסכן ואנחנו חושבים שהכינוי הנוכחי הוא טוב יותר.
<נילי חיון דיקמן: עשינו שימוש בשם כימי של המשפחה וכרגע יש כינוי שהוא יותר בשימוש ויותר נותן איזשהו מובן לשמות שנתקלים בהם בחומר.
<נילי חיון דיקמן: לכן אנחנו נעדיף את השימוש בכינוי שאנחנו כללנו בהכללה.
<אודי וולף: עוד הערה אחת לגבי פרט 109.
<אודי וולף: כתבנו x.y דיכלורומתילפנידט והסיבה כי החומרים האלה נמצאים בדרך כלל בעמדות כימיות מסוימות בעולם אבל אנחנו רצינו לפטור את עצמנו מחובת הזיהוי המדויק ובידיעה שעלולה להיות התחכמות והצבה של החומרים האלה בעמדות אחרות.
<אודי וולף: נתנו איזושהי הכללה קצת יותר רחבה.
<אודי וולף: ושוב, לא נכנסה כאן משפחה לרבות נגזרות מבניות כי הגישה שרווחת בוועדה היא לעשות איזשהו איזון בין הרצון שלנו להכניס את החומרים בצורה מאוד פרטנית לבין ראיית פני העתיד כשמצד אחד אנחנו רוצים לראות אותם ומצד שני אנחנו לא רוצים להכניס את כל החומרים שבעולם בפקודת הסמים כי זה לא ראוי לעשות זאת.
<אודי וולף: החומר האחרון.
<אודי וולף: 110.
<אודי וולף: איבוגאין Ibogaine זה חומר ממקור צמחי שנפוץ בארצות דרום מזרח אסיה.
<אודי וולף: מטיילים ישראלים ואחרים התחילו להביא אותו לארץ ולכן חשוב להכניס אותו לפקודת הסמים.