GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: ההצעה שלנו היא לאשר את החוק.
אלי אלאלוף: בשבוע הראשון של דצמבר 2015, דהיינו בעוד חודשיים פלוס, נקיים דיון ונבקש מהביטוח הלאומי והגורמים הנוספים להשלים את התקנות.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, אנחנו נתכנס עד לתקנות האלה בשבוע הראשון של דצמבר כדי שיהיה לוח זמנים ברור.
אלי אלאלוף: זה מקובל על חברי הכנסת?
אלי אלאלוף: עכשיו, לאישור החוק רק אחרי קריאת החוק בנוכחות כולם.
<שמרית גיטלין שקד: "הצעת חוק הביטוח הלאומי (תשלום גמלת סיעוד בכסף לזכאי), התשע"ה-2015 תיקון סעיף 225א 1.
<שמרית גיטלין שקד: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן - החוק העיקר), בסעיף 225א, סעיף קטן (ו) - בטל.
<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 225ב 2.
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 225ב לחוק העיקרי, סעיף קטן (ג) - בטל.
<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 225ג 3.
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 225ג לחוק העיקרי, סעיף קטן (ז) - בטל.
<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 225ד 4.
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 225ד לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב) - בטל.
<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 232 5.
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 232(ב1) לחוק העיקרי, המילים "בתקופת תוקפו של הסעיף האמור" – יימחקו.
<שמרית גיטלין שקד: תיקון חוק עובדים זרים.
<שמרית גיטלין שקד: 6.
<שמרית גיטלין שקד: בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 (להלן - חוק עובדים זרים), בסעיף 1יג(ד) (1) בפסקה (1), במקום "את שירותי סיעוד" יבוא "את שירותי הסיעוד".
<שמרית גיטלין שקד: (2) פסקה (3) - תמחק.
<שמרית גיטלין שקד: תחלה ותחולה 7.
<שמרית גיטלין שקד: (א) סעיפים 225א וסעיף 225ב לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 1 ו-2 לחוק זה, יחולו על גמלת סיעוד המשתלמת בעד התקופה שמיום פרסומו של חוק זה ואילך.
<שמרית גיטלין שקד: (ב) תחילתו של סעיף 225ג לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, ביום תחילתן של תקנות לפי סעיף 1יא לחוק עובדים זרים, לעניין הפקדת פיקדון על ידי יחיד המעסיק עובד זר בענף הסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו, והוא יחול על גמלת סיעוד המשתלמת בעד אותו יום ואילך.
<שמרית גיטלין שקד: (ג) סעיף 1יג(ד)(3) לחוק עובדים זרים, כנוסחו בסעיף 6 לחוק זה, יחול על בקשה ראשונה להיתר או בקשה לחידוש היתר שהותלה, שהוגשו לפי הוראות סעיף 1יג לחוק עובדים זרים, ביום פרסומו של חוק זה ואילך.
<שמרית גיטלין שקד: ".
אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה אחד
אלי אלאלוף: התקבל פה אחד על ידי חברי הכנסת היושבים פה היום.
אלי אלאלוף: אני מברך את הביטוח הלאומי על המשימה הנוספת שלקח על עצמו ומבקש מכל הגורמים לשתף פעולה כדי שהתקנות יהיו בהתאם למועד שקבענו.
אלי אלאלוף: בוקר טוב לכם, אני פותח את הישיבה.
אלי אלאלוף: כמו שאתם רואים, הפגרה לא מעכבת את חוק המזון שמעכשיו ייקרא "חוק הקורנפלקס" ברחוב.
אלי אלאלוף: היום ה-10 בספטמבר 2015, כ"ו באלול התשע"ה, השעה 10:09.
אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים פה בפני אחד החוקים הכבדים שמוגשים בחוק התקציב וחוק ההסדרים, הוא אפילו 50% ממספר העמודים של חוק ההסדרים, והוא גם אחד החוקים הארוכים ביותר.
אלי אלאלוף: הוא בא אחרי עבודה מאוד מאוד מאומצת, של כמה שנים, גם במשרד הבריאות, גם במשרד הכלכלה וגם במשרד האוצר.
אלי אלאלוף: בהחלטה של הממשלה ואחר כך של הכנסת הוחלט להכניס את החוק הזה לחוק ההסדרים, ואני מקווה שבסוף יימצא הפתרון המשפטי שזה יהיה חוק בפני עצמו.
אלי אלאלוף: החשיבות של החוק היא במספר תחומים.
אלי אלאלוף: אחד, חובת בריאות הציבור.
אלי אלאלוף: בעיניי זה התחום המרכזי ואני שמח על העבודה והתדרוך שקיבלתי ממשרד הבריאות על הנושא.
אלי אלאלוף: זו השקעה של הרבה שנים, ולאור הלימוד הארוך שהמשרד לקח על עצמו נתחיל להלחיץ אותו עכשיו כדי שהיישום יהיה בהתאם – לא ארוך, אלא קצר, מעשי ומאוד מאוד אפקטיבי.
אלי אלאלוף: דבר שני, בזכות הייבוא המקביל המתאפשר בחוק הזה אנחנו מדברים על הוזלת מוצרי המזון הקשיחים, המבוססים היום על ייבוא בלעדי של מספר גופים, ובהתחייבות כוללת של הממשלה והכנסת אנחנו רוצים להילחם במספר מונופולים, ואחד מהם הוא המונופול שנמצא בתחום המזון.
אלי אלאלוף: העבודה תהיה ארוכה, נידרש להרבה ישיבות.
אלי אלאלוף: כמו שאתם רואים, לא ויתרנו אפילו על יום אחד שמותר לנו; התכנסנו היום כי גמרנו את ארבעת הימים שאחרי אישור חוק ההסדרים וכל התהליך הביורוקרטי הפנים-פרלמנטרי שלנו, ונכנסנו לנושא הזה ביום הראשון שמתאפשר לנו להיכנס, ועל כך אני מתנצל אם ההתראה נראית קצרה אבל יהיה זמן לכולם להתבטא ולהביא לידיעת הציבור, לידיעת הוועדה, את ההערות שלהם.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נפתח במצגת של משרד האוצר ומשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: בוקר טוב והתחלת עבודה טובה.
אלי אלאלוף: שירה גרינברג, בבקשה.
<שירה גרינברג: אני ממלאת מקום סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר ואגף התקציבים.
<שירה גרינברג: הרפורמה שמובאת בפניכם היום, כפי שהציג גם היושב-ראש, מטפלת גם בנושא של ההגנה על בריאות הציבור וגם בנושא של יוקר המחייה.
<שירה גרינברג: במסגרת התקציב אנחנו מגישים מספר רפורמות שמטפלות בנושא של יוקר המחייה, היא אחת מהרפורמות החשובות ביותר בתחום הזה.
<שירה גרינברג: בנוסף אליה יש רפורמות שנוגעות בתחום הבנקאות, בפטם, בתחום ביטוחי הבריאות, חיבור מפעלי תעשייה לגז ועוד רפורמות שנועדו להוזיל את יוקר המחייה.
<שירה גרינברג: שוק המזון – היום משפחה ממוצעת מוציאה כ-14,500 שקלים בחודש, שמותכם כ-17% מההוצאות הן על מזון.
<שירה גרינברג: אנחנו יודעים ששוק המזון מתאפיין בריכוזיות רבה, עם מספר מועט יחסית של יצרנים, ומצד שני קיים עומס רגולטורי על הייבוא, מה שמקשה על ייבוא ותחרות.
<שירה גרינברג: הממשלה עשתה צעדים רבים לטיפול בריכוזיות בתחום המזון, החל משנת 2011 – ועדת קדמי שהחלה לעסוק בנושא הזה באופן אינטנסיבי ומשם הנושא הזה המשיך לעבודות רבות.
<שירה גרינברג: אנחנו יכולים להגיד שתוצר אחד היה החוק לקידום התחרותיות במזון, שנועד להגביר את התחרות במקטע היצרני והקמעונאי; אחר כך היה ביטול הפטור מהסדר כובל לתוצרת החקלאית, שהיה עד אז והיתה לו משמעות רבה; לאחר מכן יש את המסלול לקידום תחרות במשק החלב - לאחר שטיפלנו גם ברובד של החקלאים ומחיר המטרה, עברנו גם לעידוד מחלבות נוספות לייצר תחרות.
<שירה גרינברג: בתקציב הקרוב, בשנת 2016 אנחנו שמים כמה עשרות מיליונים לטובת הנושא של עידוד תחרות, גם במשק חלב וגם במשקים אחרים – אנחנו רוצים גם במשק הבשר ועוד.
<שירה גרינברג: ככל שנמצא תחומים ריכוזיים וניתן לסייע בהיבטים האלה נרצה לעשות כך.
<שירה גרינברג: הדבר הנוסף הוא, מה שגם ידוע, הוא נושא של מכסות לגבי גבינות קשות – הפחתנו את המכסים כדי להוזיל את מחירי הגבינות הקשות, והדבר בא לידי ביטוי גם היום.
<שירה גרינברג: רוב הצעדים, מלבד נושא המכס, היו צעדים להגברת התחרות מבית, וכרגע החוק הזה, שהוא חוק מאוד חשוב, נועד להגביר את התחרות מבחינת הייבוא, מה שאמור להביא, לפי התחזיות שלנו, לבשורה מאוד משמעותית בהוצאות משק הבית – הפחתה בהוצאות משק הבית - ככל שהרפורמה הזאת תעבור כאן, תאושר ותבשיל לאחר מכן עם הרבה מאוד עבודה נוספת של משרד הבריאות ושל גורמים נוספים.
<שירה גרינברג: כפי שאמרתי, החוק שמובא בפניכם הוא תוצר של עבודה רבה של משרדי ממשלה רבים.
<שירה גרינברג: אני רוצה להודות לאנשי משרד הבריאות, שיושבים כאן לצדנו.
<שירה גרינברג: הם שעשו עבודה אינטנסיבית מאוד, מאומצת מאוד בחוק שירות המזון, הלשכה המשפטית משרד המשפטים, משרד הכלכלה, משרד ראש הממשלה וגם אנחנו, משרד האוצר.
<שירה גרינברג: יש פה עבודה מאוד אינטנסיבית שנעשתה על-ידי כל הגורמים, ותודה רבה לכל השותפים.
<שירה גרינברג: אני חושבת שכולם יוכלו להבחין בעבודה הרבה שנעשתה ברגע שתוצג המצגת ולאחר מכן הדיונים שיתקיימו בוועדה הזו.
<שירה גרינברג: אלי גורדון, שיושב מימיני, ואמיר רשף, שהוא הרכז שאחראי על התחום באגף התקציבים, יציגו את המצגת שהכנו.
<שירה גרינברג: תודה רבה לכולכם.
אלי אלאלוף: תודה, שירה.
אלי אלאלוף: אנחנו מברכים אותך, זו הופעתך הראשונה בוועדה כממונה על הנושא.
אלי אלאלוף: תרשו לי להציג בפניכם גם את חברת הכנסת טלי פלוסקוב, שהיא גם חברה בסיעה שלי, אבל גם ידידה וגם כמוני, אשת הנגב.
אלי אלאלוף: ברוכה הבאה אלינו.
אלי אלאלוף: בבקשה, נציגי משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אינג'ניר אלי גורדון, בבקשה.
אלי אלאלוף: (הצגת מצגת)
<אלי גורדון: בוקר טוב.
<אלי גורדון: כפי שציינה שירה, צוות משותף של מספר משרדים עשה עבודה מאומצת במהלך כמעט שנה וחצי האחרונה.
<אלי גורדון: כל אחד תרם את חלקו בעבודה מאוד חשובה שנעשתה, ועל כך תודה לכולם.
<אלי גורדון: בשקופית הראשונה ראיתם אזכור של משרד הבריאות - מתוך משרד הבריאות, שהוא גוף גדול בפני עצמו, שירות המזון הארצי, כגוף האחראי ומופקד על תעשיית המזון וייבוא המזון, הוביל את התהליך.
<אלי גורדון: לידע כללי - שירות המזון, לאלה שלא מכירים ויש פה לא מעט שמכירים את שירות המזון, הוא גוף המופקד מטעם משרד הבריאות על כל הנושא של קביעת מדיניות פיקוח על המזון, פיקוח ישיר על תעשיית המזון ועל מזון מתועש, לרבות מזון מיובא.
<אלי גורדון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם גופים נוספים שעוסקים בפיקוח על המזון, דוגמת זרועות של משרד החקלאות כגון שירותים וטרינריים ושירותים להגנת הצומח.
<אלי גורדון: החוק נותן מענה, בין היתר, גם לקשרי גומלין וממשקים נכונים יותר ומאוזנים יותר עם גופים אלה.
<אלי גורדון: בדומה לחקיקה בעולם בתחום המזון, גם החקיקה העדכנית שלנו וגם כל הצוות ראה לנגד עיניו שתי מטרות עיקריות: להבטיח את בריאות הציבור מצד אחד, ולעשות את זה באמצעות חיזוק והבטחת ייצור מזון ברמה איכותית ובטיחותית.
<אלי גורדון: לכן, אחד המושגים שפזור לאורך סעיפי החוק זה הנושא של הבטחת בטיחות - Food safety.
<אלי גורדון: עבודת הצוות התבססה על עקרונות של ניהול סיכונים, וזאת הסיבה שכל הנושא של פיקוח על מזון מיובא ברפורמה – מזון רגיל - ישנה התייחסות להסדרים ולשיטות פיקוח שונות שמבוססות על ניהול סיכונים.
<אלי גורדון: אחד הדברים שהיינו מאוד רוצים לחזק ולקדם במסגרת החוק זה עידוד ייצור בהתאם לגישות HACCP -Hazard Analysis Critical Control Point .
<אלי גורדון: זאת גישה שמאפשרת לייצר מזון בצורה שתאפשר הפחתה של סיכונים לאורך כל הדרך ומשיגה את מטרתה שהיא שמירה על בריאות הציבור.
<אלי גורדון: מיקדנו בשקף אחד את הנושאים שבהם ניגע במהלך המצגת.
<אלי גורדון: אחד הדברים החדשים שנעשו במסגרת העבודה על החוק – החוק מהווה מקור עיגון מחודש לכל החקיקה שקיימת נכון להיום, בין היתר לעניין חקיקה שהיום נמצאת במקורות שונים, כדוגמת חקיקה לשעת חירום, שאנחנו נדע להתנתק מכל הצווים בהתאם לאישור החוק.
<אלי גורדון: הזכרתי את הנושא של הרפורמה על פיקוח יבוא מזון רגיל.
<אלי גורדון: בהסתמך על אותו ניהול סיכונים, נמשיך גם בעבודה בתחום של פיקוח - - -
אלי אלאלוף: אין שינוי בהגדרה של מזון רגיל לעומת מזון רגיש?
<אלי גורדון: ישנה התייחסות.
<אלי גורדון: זה כבר הפך להיות משהו שברור לכולם ובכל זאת אסביר: מזון רגיל הוא מזון שרמת הסיכונים שטמונה במוצר, גם בתהליכי הייצור וגם במהלך פרסומו ושיווקו, היא יחסית נמוכה בהשוואה למוצרי מזון עם סיכון גבוה, שהם מוצרי מזון רגישים.
<אלי גורדון: לצד כל השינויים האלה, הגענו למסקנה, כצוות, שאין מנוס מלחזק את ארגז הכלים של ענישה ואכיפה שעומד לרשותנו היום, ולכן ישנה התייחסות בחוק גם לנושאים שקשורים להיבטים של ענישה, כגון מנגנון חדש של עיצומים כספיים.
<אלי גורדון: אחת הרפורמות הנוספות בחוק זה הנושא של הסדרת פיקוח על מזון מן החי.
<אלי גורדון: אלה הדברים המהותיים הבולטים, שאפשר לדבר עליהם קצת יותר בהרחבה, ולכן אבקש לצלול לתוך כל הנושא של פיקוח על ייבוא מזון רגיל, כל מה שנקרא "רפורמת הקורנפלקס".
אלי אלאלוף: אמיר רשף, בבקשה.
<אמיר רשף: אני רכז תחום תעשייה ומסחר באגף התקציבים באוצר ומלווה את החוק בכל הדיונים שצפויים לנו פה.
אלי אלאלוף: אחד המורים שלי.
אלי אלאלוף: לא הבנתי כלום עד שאמיר ואלי התחילו להסביר לי.
<אמיר רשף: אסביר במספר שקפים את ההיבטים היותר כלכליים מה נותן לנו החוק הזה ולמה אנחנו, כאוצר ועוד גורמים במשרדי הממשלה, כגון משרד הכלכלה ומשרד ראש הממשלה, שמעוניינים מאוד בהפחתת יוקר המחיה, נרתמנו לחוק הזה וצללנו לתוכו יחד עם משרדי הבריאות והמשפטים.
<אמיר רשף: "רפורמת הקורנפלקס" מדברת בעיקר על מה שנקרא מזון רגיל - מזון ברמת סיכון נמוכה יותר.
<אמיר רשף: השוק הזה נאמד, לפי הנתונים הקיימים, לפי סקר הוצאות משקי בית של הלמ"ס ועוד כל מיני נתונים שיש לנו, כשוק של מעל 20 מיליארד שקל בשנה.
<אמיר רשף: כדי להמחיש לנוכחים על איזה סוגי מזונות אנחנו מדברים אפשר לראות בשקף סוגי מזונות שכבר היום מוגדרים כרגיל ובצד השני מזון רגיש.
<אמיר רשף: מזון רגיש הוא בתוך החוק, אבל שורת ההקלות הרגולטוריות לא חלה עליו, הוא נשאר בפרוצדורה הקיימת עם שיפורים - מכיוון שזה מוסדר בצורה של חקיקה ולא נהלים זה קשיח יותר – עם מעבר למערכת ממוחשבת.
<אמיר רשף: סוגי המזון שנכנסים תחת מזון רגיל: אורז, פסטה, קטניות, סוגי שמן מסוימים, רטבים, ממרחים, קפה, תה, דגני בוקר, עוגיות ודברים מהסוג הזה.
<אמיר רשף: מזון רגיש מכיל שורה של מזונות מן החי, בדרך כלל מזונות שאחסנתם והובלתם היא בקירור, וגם סוגי מזונות שיש בהם אלמנט ייעודי או אלמנט שיכול להיגרם ממנו סיכון גדול יותר למשתמש.
<אמיר רשף: למשל, משקאות דיאטטיים שעל המשקה אנחנו משדרים לצרכן שיש בו ערך תזונתי מוסף או ערך בריאותי.
<אמיר רשף: זאת החלוקה הקיימת.
<אמיר רשף: שמנו פה כוכבית, כי עם הזמן – והחוק מגדיר לזה לוח זמנים - יכול להיות שיהיה עדכון של הרשימה הזאת, שיתבצע תוך שמיעה של גורמים רלוונטיים משוק המזון ומערכת המזון בכללותה.
אלי אלאלוף: אבל יש גם מנגנון שמאפשר צירוף מוצר זה או אחר לרשימות.
<אמיר רשף: ביום מעבר החוק אנחנו נשארים עם הרשימה הקיימת ותוך פרק זמן שמוגדר בחוק משרד הבריאות צריך לבצע הכרזה על מזון רגיש, כשבהכרזה הזאת הכנסנו הליך שימוע הציבור כדי שגורמים רלוונטיים מהתעשייה יוכלו להגיש את עמדתם ולהעיר את הערותיהם, ובסוף זה מגיע להכרעת שר הבריאות.
<אמיר רשף: כמה מוציא משק בית ממוצע בישראל על מזון יבש?
<אמיר רשף: זה נאמד בערך בשליש מהוצאותיו על מזון בשנה, משמע מדובר ב-9,000 שקל בשנה.
<אמיר רשף: אם אנחנו מסתכלים על סוגי המזון שנכנסים תחת מזון רגיל – עשינו פה ניתוח לפי עשירונים: אנחנו יכולים לראות שבמזונות שבהם אנחנו צופים שתגיע הוזלה, שיעור ההוצאה בקרב משקי בית מהעשירונים הנמוכים גדול יותר משיעור ההוצאה של משקי בית בעשירונים הגבוהים.
<אמיר רשף: זאת אומרת, בהנחה שהחוק הזה עובר בתום הדיונים בוועדה ובהנחה שאנחנו אכן מטמיעים את שיטת הפיקוח החדשה והיא מביאה להפחתה של יוקר המחייה, ההשפעה שלה תורגש בעיקרה על משקי בית בעשירונים התחתונים, אבל כל שכבות האוכלוסייה ממנה.
<אמיר רשף: לכל משפחה יש בסל הקניות שלה מזון רגיל וכל משפחה תרגיש את ההוזלה הזאת.
<אמיר רשף: בסוף המצגת אנחנו מציגים גם ניתוח שלנו על ההשפעה הצפויה ברמת הארנק.
אלי אלאלוף: תלוי בארנק.
<אמיר רשף: זה גם תלוי בארנק, כמו שאנחנו רואים כאן.
<אמיר רשף: שוק המזון בישראל מאופיין בריכוזיות מאוד גבוהה.
<אמיר רשף: יש שלוש-ארבע חברות גדולות במשק ששולטות בסדר גודל של 40% מהמכירות של מוצרי המזון שמגיעים אלינו הביתה.
<אמיר רשף: זה מספר חריג בקנה מידה בין-לאומי.
<אמיר רשף: אנחנו רואים השוואות בין-לאומיות שבהן שלוש החברות הגדולות במדינות אחרות שולטות בסדר גודל של 15% מהשוק.
<אמיר רשף: הסיפור הוא לא רק שהן שולטות בכל השוק, אם אנחנו עושים ניתוח פר מוצר או מוצרים תחליפיים אנחנו רואים שיעורים אפילו יותר גדולים.
<אמיר רשף: הבאנו כמה דוגמאות: משקאות מוגזים שחורים – שזה שם קוד למשקאות הקולה, לרבות דיאט קולה, נטולי סוכר ואחרים – 99% מוחזק בידי שלוש חברות.
<אמיר רשף: הנתון שאתם רואים הוא נתח השוק של שלוש החברות הגדולות.
<אמיר רשף: בשוק התה אנחנו רואים מספרים דומים, בשוק הקפה הנמס מספרים דומים, בשוק הקטשופ מספרים דומים, בשוק דגני הבוקר אנחנו עם 90% - שזה נתח שוק מאוד גדול של שלוש חברות בלבד - וגם בסוגי מזונות אחרים שהרפורמה תחול עליהם, אם זה אורז, פסטה יבשה ושמן.
<אמיר רשף: בעולם כשמסתכלים פר קטגוריה ולא על סך השוק אנחנו רואים 3CR – נתח השוק של שלוש החברות הגדולות - נמוך יותר, סדר גודל של 40%–50%–60%.
<אמיר רשף: המספרים בישראל חריגים.
<אמיר רשף: לכן זה מתחבר לדברים ששירה אמרה בהתחלה – אנחנו חושבים שאת התחרות צריך לייצר גם כתחרות מבית, בעיקר על המזון הטרי או מה שנקרא בחוק הזה "מזון רגיש", וככל שאפשר, באמצעות תחרות מבחוץ, לייצר את ההקלות בייבוא, לייצר תחרות.
אלי אלאלוף: כשאתה אומר ששלוש החברות הן 90% ולפעמים יותר, זה גם על הייבוא וגם על הייצור.
<אמיר רשף: כן, זה כולל מוצרים מיובאים.
<אמיר רשף: זה נתחי שוק של יצרנים מקומיים ויבואנים.
<נופר טל: אני מבקשת הערה קטנה.
אלי אלאלוף: שמך, בבקשה?
<אמיר רשף: אדוני היושב-ראש, אשמח לרוץ עם המצגת.
<אמיר רשף: נרשום את כל ההערות והשאלות ונתייחס, כממשלה, לכל מה שיעלה פה.
<נופר טל: אני היועצת המשפטית של רשת "חצי חינם" – קמעונאית משווק.
<נופר טל: הערה, כצרכנית.
<נופר טל: זה לא ענייני בתור קמעונאית, אבל אני יושבת פה גם כאזרחית.
<נופר טל: כשאתה אומר שהם לא ישלטו, הייבוא המקביל הוא הרבה פעמים באותם מותגים שחוק המזון חל עליהם כי בשרשרת של הסבא סבא שלהם הם יוצאו.
אלי אלאלוף: לא לא, זו לא הערת ביניים.
אלי אלאלוף: ההערה כל כך חשובה, נתייחס אלייך בזמן הנכון.
<אמיר רשף: אנחנו יודעים שברוב קטגוריות המזון רמת המחירים בישראל עלתה מ-2005.
<אמיר רשף: בהשוואה שמוצגת פה אתם יכולים לראות את רמת המחירים ביחס ל-OECD בשנת 2005:
<אמיר רשף: אם 100 מייצג את ממוצע ה-OECD, אפר לראות שהיינו סביב הממוצע, בחלק מהקטגוריות היינו אפילו ברמה נמוכה יותר.
<אמיר רשף: שימו לב לקפיצה שנעשתה בין 2005 ל-2011 – יש קשר בין העלייה הזאת לבין רמת הריכוזיות בשווקים.
<אמיר רשף: אפשר לראות את שיעורי הריכוזיות בחלק מהמוצרים, ואת זה, באמצעות הייבוא המקביל ובאמצעות הקלות בכלל על ייבוא מזון רגיל, אנחנו מצפים שיינתן חלק מהמענה לאותה קפיצה ברמת המחירים שהיתה בשנים האחרונות.
<אמיר רשף: אנחנו מתרכזים פה הרבה בייבוא מקביל, וכשנסביר על פרקי החוק נסביר גם מה אנחנו עושים כדי לאפשר את הייבוא המקביל.
<אמיר רשף: אבל תמונת המצב הנוכחית היא שהייבוא המקביל מוגבל מאוד בענף המזון; הוא מוגבל בגלל הרגולציה הקיימת, ואנחנו משנים את הרגולציה תוך איזון, תוך שמירה על בריאות הציבור ועל בטיחות ואיכות המזון כדי לאפשר את אותו ייבוא מקביל.
<אמיר רשף: למה אנחנו מחפשים כל כך את אותו ייבוא מקביל?
<אמיר רשף: כי במוצרי צריכה אחרים שבהם ראינו שהתבצע ייבוא מקביל חלה ירידה ניכרת ברמת המחירים לצרכן.
<אמיר רשף: הנתונים שאני מציג כאן – ואציג אותם עם הסתייגות כי זה לא נתוני למ"ס וזה לא נתוני קופות של נילסן, זה מתייחס לפרסומים של הרשתות והן פרסומים בתקשורת שאספנו, אבל הם עדיין מלמדים מה קורה בשווקים כאשר מגיע מוצר מיובא מחו"ל.
<נעה בן שבת: לא רק מזון.
<אמיר רשף: לא רק מזון, מוצרי צריכה בשיטה של ייבוא מקביל.
<אמיר רשף: הבאנו לפה מדגם של מוצרים: סכיני גילוח, משחת שיניים וקפה.
<אמיר רשף: דרך אגב, כבר היום שירות המזון פתח בצורה מינורית את האפשרות לייבוא מקביל.
<אמיר רשף: נעמיק את האפשרות הזאת במסגרת החוק.
<אמיר רשף: אפשר לראות בשקף ירידה מאוד משמעותית של מוצרי צריכה, של מותגים מפורסמים שהגיעו למדינת ישראל בצורה של ייבוא מקביל.
<אמיר רשף: דרך אגב, זה לא מוזיל רק את המותג שהבאנו מחו"ל, זה משליך באופן די מיידי גם על המותגים המתחרים בו, בין אם זה ייצור מקומי ובין אם זה מותגים מיובאים אחרים מחו"ל.
<אמיר רשף: זאת אומרת, זה יוצר אפקט שרשרת, שבתחום המזון הרגיל נוכל לראות הורדה של מוצרים בקטגוריות בהן נצליח לייצר את הייבוא המקביל.
<אמיר רשף: מפה נעבור לשרשרת הייצור בענף המזון ונדבר קצת על מה חל החוק הזה.
<אמיר רשף: נקודת ההתחלה של כל מוצר במדינת ישראל היא בקרב החקלאים או בקרב היבואנים שמייבאים את המוצר לארץ.
<אמיר רשף: מכאן זה הולך ליצרנים, אם מדובר בחומרי גלם או מזון שצריך איזשהו עיבוד, מערך ההפצה וההובלה והמערך הקמעונאי.
<אמיר רשף: הרגולציה שתוצג במסגרת החוק הזה עוסקת בייצור, בייבוא ומכירת מזון.
<אמיר רשף: תחת מכירה זה בעיקר הקמעונאים, אבל גם כל מי שיעביר את המזון יידרש לעמוד בדרישות רגולטוריות כדי לייצר את המעטפת המלאה שתאפשר לנו לשמור על בריאות הציבור.
<אמיר רשף: שיעור קצר בהיסטוריה של החוק שמונח בפני חברי הוועדה והנוכחים: החוק הזה עבר כברת דרך מאוד ארוכה.
<אמיר רשף: כבר ב-2004 שירות המזון יצר אבחנה בין מזון רגיש למזון רגיל.
<אמיר רשף: ועדת קדמי, שפעלה בשנת 2011, לבחינת רמת התחרותיות והמחירים בשוק המזון גיבשה המלצה לגבי המזון המיובא, שצריך לאמץ פה רגולציה שיותר דומה לארצות-הברית או לאיחוד האירופי ולבטל את הרישום המוקדם למוצרי מזון שאינם רגישים.
<אמיר רשף: שם היתה קריאת הכיוון הראשונה של ועדה ממשלתית ללכת לכיוון הזה.
<אמיר רשף: לאחר מכן התחילה עבודה שהביאה להפצה ראשונית של תזכיר חוק ב-2013.
<אמיר רשף: התזכיר לא הבשיל לכדי חקיקה מסיבות שונות.
<אמיר רשף: בינואר 2014 התקבלה החלטה ממשלה על קידום הייבוא המקביל של מוצרי מזון.
<אמיר רשף: הוקם צוות שהוטל עליו להתחיל לעשות עבודת מטה בנושא הזה.
<אמיר רשף: במאי הצוות הגיש מסקנות יותר מבוססות על סוג הרגולציה ואיך צריך לעשות את זה, והתחילה עבודה על עדכון התזכיר.
<אמיר רשף: לקראת סוף שנת 2014 הפצנו את התזכיר המעודכן.
<אמיר רשף: התזכיר, כמובן, קיבל הערות ציבור, ורובן קיבלו מענה באמצעות נוסח שהובא בפני ועדת שרים לחקיקה.
<אמיר רשף: בהנחיית הממשלה, אחרי שהממשלה הצביעה ואישרה בוועדת השרים לחקיקה, קידמנו ישיבות גם עם היבואנים וגם עם התעשיינים והטמענו בנוסח החוק הערות נוספות שהגיעו מהמגזר העסקי.
<אמיר רשף: ממש לפני חודש וקצת הממשלה קיבלה החלטה לשלב את החוק הזה במסגרת התוכנית הכלכלית 2015–2016 במסגרת הצעת התקציב כחלק ממאמצי הממשלה להוריד את יוקר המחייה, וועדת השרים לחקיקה של חוק התקציב אישרה את הטמעתו.
<אמיר רשף: החוק הזה עבר כברת דרך ארוכה, עבר הרבה מאוד דיונים.
<אמיר רשף: קיבלנו הערות מגורמים רלוונטיים מהתעשייה.
<אמיר רשף: כמובן שבמסגרת הדיונים נשמע פה עוד הערות וניתן את המענה, ככל הניתן מבחינתנו, לאותן הערות וכמובן נשמע את הערות חברי הכנסת.
<אמיר רשף: אני מניח שעוד יהיו שינויים בנוסח החוק שמונח פה, אבל נעשה פה עבודת מטה מאוד רחבה ומאוד ארוכה.
<אמיר רשף: יש כמה אנשים היושבים באולם הזה שבילו כמה לילות במשרד כדי לייצר את התוצאה הזאת, שזה החוק שמונח פה לנגד עיניכם.
<אמיר רשף: ברשותכם, אני רוצה לגעת בפרקי החוק, מה הוא מכיל ומה אנחנו מציגים לכם כאן.
<אמיר רשף: כיום אותה רגולציה על בריאות, שהתחליף לה הוא במסגרת החוק המוצע, מעוגנת במספר רב של חוקים, שהמרכזיים שבהם הם פקודת בריאות הציבור (מזון) וחוק הפיקוח על מוצרים ושירותים, שמכוחו יוצא גם צו הוראת שעת חירום שמסדיר חלק מההוראות הרגולטוריות לעניין בריאות.
<אמיר רשף: פרק ב' – הבטחת תקינות המזון ואיכותו, שואב סעיפים מאותן שתי פלטפורמות חקיקתיות, שהן פקודת בריאות הציבור וחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, עושה להם התאמה לרגולציה יותר מודרנית, לחקיקה יותר מודרנית, ומכיל כל מיני הוראות והנחיות כלליות על ייצור, ייבוא, ייצוא, שיווק מזון, תהליכי ייצור, הוספת חומרים למזון, סימון מזון ואיך צריך לסמן אותו.
<אמיר רשף: בפרק הזה יש גם את הנושא של משקאות משכרים, שזה המקום להגיד שאנחנו עושים גם פה שינוי חיובי ומרענן ולוקחים את הסמכות לאישור משקאות משכרים ממשרד הכלכלה למשרד הבריאות, שהוא זה שצריך להיות הרגולטור בנושא הזה.
<אמיר רשף: אלו ההוראות הכלליות שמופיעות בפרק הזה.
<אמיר רשף: הפרק השלישי – כי הפרק הראשון הוא הגדרות ולא התעכבתי עליו - הוא פרק הסדרת ייצור מזון.
<אמיר רשף: ההוראות לעניין רישיון יצרן ומי יכול להיות יצרן מזון בישראל מעוגנות בצו היום.
אלי אלאלוף: אולי בתוך הסעיף הזה קפצת לפרק שקשור לבשר?
<אמיר רשף: לא, עוד לא הגעתי.
<אמיר רשף: נגיע לזה בסוף.
<אמיר רשף: ההוראות לעניין יצור מזון בישראל מוסדרות בצו היום, מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
<אמיר רשף: הצו בא לשקף מצב חירום במדינה.
<אמיר רשף: אנחנו לא חושבים שלעניין ייצור מזון זה המצב הראוי מבחינה חקיקתית.
<אמיר רשף: יש גם החלטת ממשלה שקוראת לביטול אותם צווי חירום שנותנים כל מיני הוראות שלא באמת קשורות למצבי חירום.
<אמיר רשף: לכן, במסגרת החקיקה הזאת מוצע להסדיר את התנאים לקבלת רישיון יצרן, מה הן הדרישות מכל יצרן, מה הם התנאים לביטול הרישיון או להנחייתו בסמכות שירות המזון לאותו עניין.
<אמיר רשף: בפרק זה יש לנו גם הסדרה של נושא אישור הייצור הנאות, מה שנקרא GMP, שזה סטנדרט לייצור מזון ברמה גבוהה ומקובלת בעולם.
אלי אלאלוף: כשאתה אומר העולם, מתבססים על ה-OECD?
<אמיר רשף: מדינות מפותחות.
אלי אלאלוף: אבל לפי חקיקה של אותן מדינות.
<אמיר רשף: חקיקות או הוראות שמעוגנות בסטנדרטיזציה בין-לאומית.
אלי אלאלוף: זה לא צמוד אוטומטית להסכמים שלנו עם ה-OECD?
אלי אלאלוף: זה לא מחייב אותנו?
<אלי גורדון: מדינת ישראל חתומה גם על הסכמי סחר בין-לאומיים מתוקף היותה חברה ב-WTO – ארגון הסחר העולמי.
<אלי גורדון: לפי כללים של ארגון הסחר העולמי כל מדינה רשאית לקבוע קריטריונים לפיקוח על המזון במסגרת SPS – Sanitary and Phytosanitary Measures – כאשר נקיטת הצעדים האלה והחקיקה הזו נועדו לתת מענה להגנה על בריאות הציבור.
<אלי גורדון: במקרים כאלה חובה על המדינה להוכיח שהצעדים שהיא נוקטת בהם ישיגו את המטרה של הגנה על בריאות הציבור.
<אלי גורדון: בנוסף, במידה שיש התדיינות בין שתי מדינות בעניין טענות של TBT - trade barriers - זאת אומרת חסמי סחר שהם לא לצורך הגנה על בריאות הציבור, הרפרנס התחיקתי הוא רפרנס של תקינה בין-לאומית מתוקף Codex Alimentarius, שזה גוף תחת הגילדה של ארגון הבריאות העולמי – WHO, שמקדם את הנושא של חקיקה בתחום המזון.
<אמיר רשף: אעבור מפה לפרק של ייבוא מזון, שבו טמונה הרפורמה שאנחנו מדברים עליה, "רפורמת הקורנפלקס".
<אמיר רשף: במצב הקיים – וחלק מהמצב לא הולך להשתנות ונפרט - יבואן שרוצה להתחיל לייבא מזון למדינת ישראל צריך להירשם בשירות המזון ולקבל תעודת יבואן.
<אמיר רשף: לאחר מכן הוא צריך לקבל אישור או רישום לייבוא מוצר ספציפי.
<אמיר רשף: ההבדל בין אישור לרישום טמון בכך שכבר היום יש אבחנה מסוימת בין מזון רגיל לבין מזון רגיש; מזון רגיש צריך את האישור ומזון רגיל צריך את הרישום.
<אמיר רשף: הרישום תקף לשנה ולא צריך לחדש אותו בכל פעם שהוא מביא את המזון.
<אמיר רשף: היום ההליך הזה הוא לא הליך ממוחשב.
<אמיר רשף: יש בו חלקים ממוחשבים, אבל בשורה התחתונה היבואן צריך להגיע למשרדי שירות המזון הארצי בתל-אביב ולקבל את האישור המקדים, ובמסגרת המסמכים הנדרשים ממנו נדרש קשר ישיר עם יצרן המזון בחו"ל.
<אמיר רשף: אותו קשר ישיר הוא מה שמהווה את החסם דה פקטו לייבוא מקביל של מוצרי מזון.
<אמיר רשף: לאחר שהוא קיבל את האישור והוא מביא את המזון ארצה תתבצע בדיקת מסמכים ובדיקה מדגמית אקראית בתחנת ההסגר בנמלים.
<אמיר רשף: סחורות לא יוצאות מהנמל לפני שעוברות את בדיקת המסמכים.
<אמיר רשף: ככל ששירות המזון, לפי הרגולציה וניהול הסיכונים שלו, מחליט אז עושים גם בדיקה מדגמית עד שיש המצאה של כל האישורים.
<אמיר רשף: כמובן שככל שההליך הזה לוקח זמן, גם אם מדובר בימים, העלויות הן על היבואנים - אם המזון מוחזק בנמל מעל חמישה ימים הם צריכים לשלם על זה.
<אמיר רשף: לאחר מכן שחרור מזון מהנמל והמזון יוצא משם אל השווקים.
אלי אלאלוף: הזריזות בטיפול באישורים גם יכול להשפיע על הורדת מחיר המזון, לכן הביורוקרטיה חייבת למצוא את הדרך הנכונה להתמודד עם לוח הזמנים, כי מה שהיבואן יצטרך לשלם בגלל הפרוצדורה ילך לצרכן.
אלי אלאלוף: לכן זה מאוד חשוב – ציינת את זה בצורה קצרה מידי - נושא המחשוב ומערכת הרישום שאמורה להקל על לוח הזמנים.
<אמיר רשף: הנושא של העומס הרגולטורי, כמו שאתה אומר אדוני היושב-ראש, שיש לו גם עלויות צרכן, פלוס החסם של הייבוא המקביל, מקשה עלינו.
<אמיר רשף: הוא מקשה בעיקר על יבואנים קטנים ובינוניים, הם נדחקים מחוץ לשוק וזה, בין היתר, מוביל לאותה רמת ריכוזיות גבוהה שראינו בשקפי הרקע.
<אמיר רשף: כתוצאה מכל זה אנחנו נתקלים במחירים גבוהים במדינת ישראל.
<אמיר רשף: מה שאנחנו מציעים לעשות במסגרת הרפורמה הזאת הוא להחליף את ההליך הקיים היום ב"מסלול ירוק" של המזון הרגיל, ומזון רגיש נשאר במידה מסוימת ללא שינוי.
<אמיר רשף: למה אני אומר במידה מסוימת?
<אמיר רשף: כי המערכת הממוחשבת תטמיע לתוכה גם את האישורים של המזון הרגיש.