GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: הלוואי וזה היה אקטיבי גם בתחום תעסוקה אחר שהוא לא במסגרת משרד החינוך.
<ראובן גל: אני מסתכל על מערכת החינוך כמי שמכינה את הצעירים החרדים לעתיד ואני רוצה להצביע על עובדה.
<ראובן גל: יש היום חרדים שעוסקים בהייטק והמספר שלהם הולך וגדל.
<ראובן גל: אם אתה מסתכל על שיעור ההשתתפות שלהם, הם בסך הכול מהווים 2.3 אחוזים מכלל תעשיית ההייטק.
<ראובן גל: אני רוצה להזכיר, אמרתי קודם, את צורכי המשק ולומר שתעשיית ההייטק, אין מה לעשות, היא גורם הייצור המוביל.
חנין זועבי: הערבים, אחוז אחד.
<ראובן גל: האחוז יותר נמוך.
<ראובן גל: אני רוצה להגיע לעניין הסטודנטים.
<ראובן גל: קורית מהפכה בציבור החרדי.
<ראובן גל: יושב כאן מר רביד עומסי שמטעם ה-ות"ת מרכז את התכנית.
<ראובן גל: תסתכלו רגע.
<ראובן גל: ב-2005 היו בסך הכול 3,000 סטודנטים חרדים.
<ראובן גל: בשנת 2013, שנת הלימודים תשע"ד, היו למעלה מ-8,000 סטודנטים.
<ראובן גל: אם מוסיפים לזה גם סטודנטים חרדים במסגרות אחרות שהן לא מסגרות ות"ת, המספר מגיע קרוב ל-10,000 סטודנטים חרדים.
<ראובן גל: אני אומר לכם כסוציולוג שאין תופעה כל כך מרשימה.
יעקב מרגי: חוששני שבגרף הבא תהיה ירידה כי ה-ות"ת והמל"ג מערימים כל קושי אפשרי על המכללות ועל הסטודנטים החרדים.
<ראובן גל: אני מצטרף לחששותיך ויש לנו כאן דוח ואנחנו במשא ומתן.
יעקב מרגי: אני קיימתי אצלי בוועדה דיון בנושא ויהיו עוד דיונים.
ישראל אייכלר: יש לי תלונות של אנשים רבים שלא מתקבלים במכללות האלה כי המל"ג לא רוצה להכיר בהם כחרדים והם חרדים פרופר.
<ראובן גל: הנושא מוכר.
<ראובן גל: אני כרגע מציג שלמרות כל הקשיים, התופעה מדברת בעד עצמה.
<ראובן גל: 10,000 סטודנטים חרדים, זה מספר שלא היה לפני כמה שנים.
<ראובן גל: השאלה במה הם עוסקים.
<ראובן גל: הנה הפילוח של תעסוקה.
<ראובן גל: מה לעשות, 27 אחוזים במקצועות ניהול, עוד 23 אחוזים במשפטים ועוד 16 אחוזים במדעי הרוח והחברה.
<ראובן גל: רק 18 אחוזים בהנדסה ומדעים.
יעקב מרגי: גם בחברה הישראלית הכללית הנדסה ומדעים לא מככבים.
<ראובן גל: אבל נמצאים באזור ארבעים אחוזים.
מיכל בירן: היינו במקום אחר, אם זה היה ארבעים אחוזים.
<ראובן גל: באזור השלושים אחוזים וכאן אנחנו מדברים על 18 אחוזים.
<ראובן גל: אמרתי שיש בשורות טובות בעניין.
<ראובן גל: האחוז הזה הולך וגדל אבל הוא עדיין נמצא במקום שלישי או רביעי או חמישי אחרי מקצועות אחרים.
<ראובן גל: נושא שאני מנסה להדגיש כאן הוא איך נעודד את האוכלוסייה החרדית וגם את האוכלוסייה הערבית לא להמשיך בתעסוקה הבינונית, הנמוכה והחלשה אלא איך להגיע למקצועות היצרניים וגם המכניסים יותר.
חנין זועבי: לקבל אותם לעבודה.
חנין זועבי: זה מרשם הכי פשוט.
חנין זועבי: לקבל אותם.
<ראובן גל: לקבל אותם לעבודה, זה עניין אחד אבל איזו עבודה.
חנין זועבי: להייטק.
מיכל בירן: אין דבר שיהיה אפקטיבי יותר מזה שישמעו שמי שלומד הנדסה, מצליח גם להתקבל לעבודה.
חנין זועבי: ההמלצה הראשונה היא שיקבלו ערבים.
<ראובן גל: אני מדבר על איך לעודד צעירים להיכנס למסלול הזה.
מיכל בירן: הערה אחת.
מיכל בירן: כן מפריעה לי ההגדרה יצרנים ולא יצרנים, כאילו רק מה שהוא הייטק הוא יצרני.
מיכל בירן: שוב, עשיתי חמש יחידות בפיזיקה ואני חושבת שזה העתיד.
מיכל בירן: הכול נכון אבל זה לא אומר שכל מה שלא נכנס בהגדרה הזאת, הוא לא יצרני.
מיכל בירן: לי אישית מפריעה ההגדרה.
<ראובן גל: אני מעדיף להשתמש במושגים מקצועות מדע והנדסה וטכנולוגיה.
ישראל אייכלר: מי שיודע היסטוריה, המילה פרודוקטיבי ולא פרודוקטיבי על יהודים, היא מאוד מאוד קשה.
<ראובן גל: אני יודע.
<ראובן גל: אנחנו צועדים באזור של הרבה מאוד רגישויות ועדיין מתחולל כאן תהליך עצום, ואדוני חבר הכנסת מכיר את זה היטב, שרק צריך להוביל אותו.
<ראובן גל: אין לי כאן את הזמן לתת את כל ההמלצות אבל יש לנו בדוח הזה שורת המלצות שעוסקת איך להביא לכיוון הזה.
<ראובן גל: מי שמעוניין, אני אשמח לתת לו את הדוח או היום – הבאתי כמה דוחות כאלה – או בקשר אתי.
אלי אלאלוף: נכנס חבר הכנסת זחאלקה.
<שירה ברלינר פולג: אחראית על תעסוקת חרדים במשרד הכלכלה.
<שירה ברלינר פולג: אני רק רוצה להגיב לנושא הנשים החרדיות ותעסוקת חרדים בכלל.
ג'מאל זחאלקה: מה המסגרת בה את נמצאת?
<שירה ברלינר פולג: במסגרת הממונה על התעסוקה.
<שירה ברלינר פולג: אני אחראית על תחום תעסוקת חרדים.
חנין זועבי: המקביל שלך הוא רן רידניק שמטפל בתעסוקת ערבים?
<שירה ברלינר פולג: לא.
<שירה ברלינר פולג: רן רידניק הוא ממשרד האוצר ואני ממשרד הכלכלה.
חנין זועבי: מי המקביל שלך לתעסוקת ערבים?
<שירה ברלינר פולג: אני מטפלת בתעסוקת חרדים.
<שירה ברלינר פולג: אני רוצה לציין קודם כל שמבחינת שיעורי תעסוקה, ציבור הנשים החרדיות הוא תופעה שלא קרתה כאן ויש קפיצה אדירה בשיעורי התעסוקה בשנים האחרונות.
<שירה ברלינר פולג: שיעור התעסוקה נכון לשנת 2014 – וציין את זה חבר הכנסת מרגי – עומד על 70.8 אחוזים.
<שירה ברלינר פולג: זה אחוז שמאוד קרוב לשיעור הכללי ועבר את היעד הממשלתי שעומד על 63 אחוזים לשנת 2020.
<שירה ברלינר פולג: אבל בתוך הנתון הזה יש כמה נתונים שהם פחות משמחים וזה קודם כל שיעור הנשים שבאמת עובדות במשרה חלקית שלא מרצון, שהוא מאוד גבוה והוא 8.9 אחוזים והוא שני בגובהו רק לנשים הערביות שזה 12 אחוזים.
<שירה ברלינר פולג: כמו שציינתי קודם, שיעור המועסקות בענף החינוך שאין בזה כשלעצמו שום פסול אלא שבהשוואה לציבור הכללי זה אחוז מאוד גבוה ומייצר הרבה פעמים משרות חלקיות ושכר נמוך.
ג'מאל זחאלקה: זאת הצגה מעוותת של העניין.
ג'מאל זחאלקה: מה אחוז הנשים הערביות מקרב הנשים הערביות העובדות?
ג'מאל זחאלקה: לא מכלל התעסוקה.
ג'מאל זחאלקה: אם את אומרת שמונה אחוזים, שמונה מתוך שבעים, זה יוצא 11 אחוזים, אבל שמונה, תשעה או עשרה אחוזים מתוך עשרים, זה חמישים אחוזים מהנשים הערביות.
ג'מאל זחאלקה: זאת ההצגה הנכונה של הדברים.
<שירה ברלינר פולג: יכול להיות.
ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לעבור על זה כך ולגלגל נתונים.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת זועבי דיברה על כך.
<שירה ברלינר פולג: ברשות
<שירה ברלינר פולג: כם, אני אגיב רק לעניין המגזר החרדי כי זה עיסוקי.
<שירה ברלינר פולג: בכל מקרה, אנחנו לא אדישים לתופעות האלה ואנחנו גם מעניקים שירות במסגרת השירות שאנחנו נותנים לציבור החרדי, גם לנשים החרדיות.
<שירה ברלינר פולג: גם לרשות הציבור החרדי ולרשות הנשים החרדיות עומדים מרכזי הכוון, עשרה ברחבי הארץ.
<שירה ברלינר פולג: במהלך השנה האחרונה סדר גודל של 7,000 נשים קיבלו שירות במרכזי ההכוון.
<שירה ברלינר פולג: שיעורי ההשמה על פי מחקר מלווה שביצענו עומדים על סדר גודל של 45 עד 50 אחוזים במהלך שנה.
<שירה ברלינר פולג: זאת אומרת, אנחנו צריכים לבדוק את זה בעוד נקודות זמן אבל במהלך שנה זה סדר הגודל.
<שירה ברלינר פולג: במסגרת מרכזי ההכוון הנשים החרדיות יכולות לקבל שירותים רבים בהם הכשרה מקצועית, סדנאות, ליווי, קורסים ביזמות עסקית וכן הלאה וכן הלאה.
<שירה ברלינר פולג: אני רוצה לציין כאן משהו שהוא ייחודי לנשים החרדיות ולא קיים לגברים החרדים וזה מה שמכונה היום תכנית חן, הכשרה חלופית בסמינרים.
<שירה ברלינר פולג: זאת תכנית במסגרתה המשרד מאפשר לימודי הכשרה מקצועית, בעיקר הנדסאות, במסגרת הסמינרים החרדים, ממש בתוך הסמינרים כדי להתאים ככל הניתן את המקצוע הזה לציבור החרדי.
<שירה ברלינר פולג: באמת נכון ל-2014 כאלפיים נשים למדו במסגרת הזאת.
<שירה ברלינר פולג: אנחנו רוצים להעצים ולאפשר את זה יותר ויותר וביותר מקצועות כי אנחנו רואים היום כבר איזושהי הצפה במקצועות שנלמדים שם, בהנדסאות תוכנה ובהנדסאות אדריכלות.
מיכל בירן: מה זה אומר הצפה?
<שירה ברלינר פולג: זה אומר שכאשר לשוק יוצאות מדי שנה מאות נשים באותו מקצוע ובאותו רקע, לשוק יש איזושהי מגבלה של ספיגה ואנחנו רוצים לתת יותר אפשרויות.
<שירה ברלינר פולג: בעיני, כאשר ניתן סל כלים יותר נרחב לאישה החרדית - - -
אלי אלאלוף: זה במסגרת רגילה של מה"ת?
<שירה ברלינר פולג: כן אבל בתוך הסמינר.
<שירה ברלינר פולג: ניתנת גם הכשרה מקצועית, לא בהיקפים מספקים, ללימודי תעודה רגילים.
<שירה ברלינר פולג: ברגע שניתן את סל הכלים, אני מאוד מאמינה בציבור הנשים החרדיות, הן ידעו לנצל אותו טוב מאוד וכל אישה שתהיה מעוניינת בהכשרה כזאת וביציאה לעולם העבודה באופן מקצועי, תוכל לקבל את זה.
<שירה ברלינר פולג: במקביל אנחנו גם עובדים על תכניות של שילוב בעולם ההייטק ושילוב בשירות המדינה ואני חושבת שגם הציבור החרדי וגם המשק הישראלי ירוויחו משילוב הנשים החרדיות במשרות בעלות פרופיל גבוה.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת ישראל אייכלר
ישראל אייכלר: זה נושא רחב מני ים וארוך מני ארץ, אבל אני לא רוצה להרחיב בכל אלא להתייחס לשתיים-שלוש נקודות.
ישראל אייכלר: קודם כל, דוקטור ראובן גל כבר מכיר את הנושא מימים ימימה וכשהוא דיבר בהתחלה, היה נראה שהוא מדבר על חלומות באספמיה, כמו על אנרגיה חלופית לנפט או משהו כזה.
ישראל אייכלר: היום התברר שלא זו בלבד שהציבור החרדי בשל ורוצה להיכנס ולהשתלב בעבודה כפי שהיה תמיד העניין של הפרנסה, אלא מתברר שהמשק הישראלי לא היה ערוך והממשל הישראלי חסם את הדרך בפני אנשים חרדים ומנע מהם להיכנס באמצעים בירוקרטיים מאוד מוחלטים.
ישראל אייכלר: למשל, אני אתן דוגמה קטנה אפילו בתוך מערכת החינוך – קציני ביקור סדיר במשרד החינוך, הציבו בפניהם תנאי שהם צריכים להיות בעלי תואר שני אקדמאי בידיעה ברורה שלימודים תורניים לא מוכרים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, יהודי כמוני שיכול להיבחן בהרבה דברים עם הרבה אנשים, אבל אין לי אפילו בגרות.
ישראל אייכלר: אני יכול להיות רק שר אוצר במדינת ישראל לא היה לו בגרות, אבל אני לא יכול להיות מגיש חדשות בקול ישראל, דבר שעשיתי שש שנים בקול חי.
ישראל אייכלר: אני טוען שאם רוצים לסייע למגזר החרדי להשתלב ולתרום לכלכלה הישראלית, הדבר הראשון הוא להכיר בלימודים אקוויוולנטיים תורניים שיהיו מוכרים כמו שאר הלימודים שאינם רלוונטיים לתפקיד.
מיכל בירן: אבל הם גם צריכים להיות ברמה אקוויוולנטית.
מיכל בירן: כי יש בעיה ואתה יודע שיש בעיה.
ישראל אייכלר: אני בעד הוספה שזה יהיה באמת שווה, שלא יהיה אזרח שצריך להיבחן יותר מאשר השני, אבל היות והעניין של ההשכלה הוא עניין מקצועי – ואני רוצה שכל רופא יהיה הכי מקצועי וכך גם כל עורך דין וכל בעל מקצוע - - -
אלי אלאלוף: על עורכי הדין תוותר.
ישראל אייכלר: שלא יהיו כל כך מקצועיים?
ישראל אייכלר: הייתי רוצה שהם כן יהיו מקצועיים.
ישראל אייכלר: יש הרבה תארים שאינם רלוונטיים לתפקיד.
ישראל אייכלר: אני בעד שיכירו בהם כמו מדעי הרוח ודברים אחרים, אבל לפחות שיכירו בלימודים תורניים כאקוויוולנטי לזה.
ישראל אייכלר: אז, ברגע שהמחסומים האלה יוסרו, החברה החרדית תהיה פתוחה ללמוד את המקצועות שהיא צריכה לצורכי עבודה הרבה יותר מאשר השוק יכול לקלוט אבל צריך להסיר את החסמים.
ישראל אייכלר: כל הזמן יש חסמים ומנסים להוביל את הסוס לשוקת עם המים האפורים ולא למים שהוא רגיל לשתות, מעיין המים החיים שאנחנו מאמינים בו.
<וילמה מאור: זה שיח מול המל"ג.
ישראל אייכלר: מול המל"ג והמל"ג עומד לרועץ כבר שנים רבות.
ישראל אייכלר: לפני כמה שבועות קיבלתי מכתבים – זה עלה אפילו בגלי צה"ל וכיושב ראש הוועדה לפניות הציבור הייתי צריך להתמודד עם זה – של נשים חרדיות שבאו לאחת המכללות, האקדמיה החרדית, שלא התקבלו כי המל"ג לא מכיר בהן כחרדיות בגלל הכללים שהוא קבע בטעות.
ישראל אייכלר: אני לא רוצה להיכנס לפרטים ולהלאות את הוועדה.
ישראל אייכלר: המסר שלי הוא שבמקום שהמדינה תבוא ותאשים ותעשה אפוקליפסה שהחרדים יגרמו לקריסת הכלכלה הישראלית בגלל שהם לא מקבלים את האור הגדול שהגיע מה-OECD, לדבר יותר ספציפית, לבוא ולומר, הנה, הציבור הזה מוכן לעבוד ואנחנו נפתח בפניו את השערים ונאפשר לו סביבת עבודה אפשרית.
ישראל אייכלר: אז גם הציבור החרדי ירוויח, ולא רק ירוויח אלא זאת שאלה של פרנסה ולחם, וגם המדינה תרוויח מהתעסוקה ולא תהיה אפוקליפסה.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת זחאלקה.
ג'מאל זחאלקה: אני מתנצל על שלא הגעתי בזמן.
ג'מאל זחאלקה: יש יתרון בנבואות זעם.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, צריך לראות את הפן החיובי בנבואת הזעם של הנזק הגדול בכלכלה הישראלית שזה משהו שיכול לדרבן לפעולה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, זה מעין קטלי
ג'מאל זחאלקה: זטור לנקוט בצעדים כדי למנוע את המצב הזה.
ג'מאל זחאלקה: מה תפקידנו כוועדה ולמה אנחנו דנים בזה כאן היום?
ג'מאל זחאלקה: זה קורה כי אנחנו מדברים אל פקידי הממלכה ודורשים מהם לעשות משהו כדי למנוע את זה.
ג'מאל זחאלקה: יש כמובן בעיות לא רק לכלכלה הישראלית בכלל אלא יש בעיות למשפחות, יש עוני ויש מצב שהוא בלתי אפשרי כאשר במשפחה יש מפרנס אחד וכל העניינים האלה הם קטסטרופה אישית של המשפחות.
ג'מאל זחאלקה: קברניטי הכלכלה הליברלית החדשה מעלימים עין.
ג'מאל זחאלקה: הם לא רוצים שאנשים יסבלו, הם בוודאי לא רוצים עוני, אף אחד מהם לא שם בתכנית שלו הגדלת העוני, אבל הרבה מהם יש להם את התפיסה הדרוויניסטית שבסדר, אין מה לעשות, אנחנו ניתן למי שיכול לרוץ שירוץ ומי שיישאר מאחור, אולי נשאיר לו שאריות בדרך ואולי זאת אשמתו.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאנחנו כאן בוועדה צריכים לעקוב.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו גם ועדת העבודה וכאן נכנס נושא התעסוקה שהוא אחד הנושאים.
ג'מאל זחאלקה: בוועדה יש שלושה נושאים – רווחה, עבודה ובריאות כך שלפחות בשליש מעבודת הוועדה אנחנו דנים.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אני יודע עד כמה הנושא הזה חשוב לך ועד כמה התפיסה שלך היא כמו שלי, שצריך לתת לאנשים חכות ולא דגים.
ג'מאל זחאלקה: ההכשרה ומה שסופר כאן על נשים חרדיות, זה משהו שיש בו איזושהי תקווה אבל אני רוצה שאנחנו נדון בו כדי שנלמד מזה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, גם לפתור בעיות שיש שם, ויש בעיות כפי שאמר חבר הכנסת אייכלר, אבל נלמד איך אפשר ליישם את זה על הנשים הערביות.
ג'מאל זחאלקה: תעסוקה מלאה של נשים ערביות היא אחד הכלים שפותרת חלק גדול מהבעיה.
ג'מאל זחאלקה: תעסוקה מלאה של חרדים פותרת חלק יותר גדול.
ג'מאל זחאלקה: נשארות בעיות אחרות שצריך לטפל בהן כדי למנוע התמוטטות או נזק כלכלי או נסיגה כלכלית.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא מונעים רק על ידי הבנייה של בריאות הכלכלה אלא גם על הצד המוסרי של צדק חברתי.
ג'מאל זחאלקה: הכלכלה צריכה לסדר את עצמה לאחר שאנחנו משיגים את הצדק.
ג'מאל זחאלקה: לא מביאים את הבריאות כי התפיסה הזאת הכלכלית ששלטה בעשרים השנים האחרונות, שיש לכלכלה יעדים ואין יעדים חברתיים בכלל, אין יעד של צמצום העוני או אפילו אם שמים יעד, לא מיישמים אותו כאשר מיישמים יעד של גירעון או יעד כזה או אחר מבחינת הכלכלה.
ג'מאל זחאלקה: גם בחברה הערבית יש התפתחויות וכך גם אצל הנשים הערביות לכיוונים שונים.
ג'מאל זחאלקה: אחת ההתפתחויות החשובות ביותר והדרמטיות ביותר היא עליית אחוז הנשים שלומדות באוניברסיטאות, מסיימות בגרות ולומדות לתואר ראשון ושני במכללות.
ג'מאל זחאלקה: הן היום מהוות יותר משישים אחוזים מהלימודים העל תיכונים האקדמיים.
ג'מאל זחאלקה: יותר משישים אחוזים הן נשים.
ג'מאל זחאלקה: זה אחוז נשים יותר גבוה מאשר בחברה היהודית.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, הפער בין שנים וגברים לטובת הנשים הוא יותר גדול בחברה הערבית.
ג'מאל זחאלקה: רק בבגרויות הפער הוא 15 אחוזים וזה מדהים.
ג'מאל זחאלקה: יש כאן כמובן בעיה של הגברים שצריך לפתור גם אותה אבל לא כאן המקום אלא בוועדת החינוך ובמקומות אחרים, אבל יש בעיה של נשים כי נשים שמסיימות את ההכשרה ואת הלימודים ולא מוצאות עבודה, יש לך אזרחים ואזרחיות מתוסכלים.
ג'מאל זחאלקה: היום יש לנו, לפי הסטטיסטיקה של משרד החינוך, 10,000 נשים שקיבלו הכשרה להיות מורות ואין להן מקום עבודה.
ג'מאל זחאלקה: מנסים לעשות הסבה מקצועית ולפתור את הבעיה פה ושם, אבל המסה העיקרית נשארת שם וזאת בעיה.
ג'מאל זחאלקה: כך גם במקצועות אחרים.
ג'מאל זחאלקה: תכף יהיה עודף והצפה ותכף יהיה גם בנושאים אחרים.
ג'מאל זחאלקה: כמובן בעריכת דין יש הצפה של גברים ונשים אבל אני רואה במו עיני, כפי שאני מכיר את הסטטיסטיקה של הלימודים, הרבה הצפות גם בגלל שיש חסימה או שוק העבודה לא פתוח בפני הנשים הערביות, במיוחד בפני נשים יותר מאשר בפני גברים.
ג'מאל זחאלקה: יש פתרונות.
ג'מאל זחאלקה: אחד המפתחות לעניין הזה הוא לא רק עניין ההכשרה אלא מקומות עבודה מתאימים.
ג'מאל זחאלקה: מקום עבודה מתאים, אחד הדברים הוא שהמקום יהיה קרוב למקום המגורים, גם בגלל שנשים לא נוסעות וזאת עובדה.
ג'מאל זחאלקה: קשה לנסוע מאום אל פאחם לבת ים, אבל אפשר לנסוע מאום אל פאחם לכפר קרא או אפילו לעפולה.
אלי אלאלוף: לסביבה הקרובה.
ג'מאל זחאלקה: לסביבה הקרובה.
ג'מאל זחאלקה: זה אומר לפתח את הארץ.
ג'מאל זחאלקה: אחד הדברים שהפחידו אותי מאוד זאת ההשקעה הגדולה בתחבורה שאומרת יש לכם מקומות עבודה בגוש דן ואנחנו מסדרים לכם את התחבורה לשם.
ג'מאל זחאלקה: זאת הפילוסופיה של ההשקעה האדירה בתחבורה אבל זה בא במקום ועל חשבון פיתוח מקומות תעסוקה בפריפריה, בגליל ובנגב, לטובת כלל האזרחים.
ג'מאל זחאלקה: גם נושאים כאלה אנחנו צריכים, ואני מקווה כבוד היושב ראש, לדון בהם לעומק.
ג'מאל זחאלקה: תחבורה צריכה להיות כלי להגברת התעסוקה והתעסוקה מתאימה ולא רק לשינוע אנשים ממקומות שהממשלה החליטה או התייאשה מהפיתוח שלהם למקומות בהם יש מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: זה פוגע בעיקר בנשים ערביות.
ג'מאל זחאלקה: לנשים חרדיות יותר קל כי רובן גרות במרכז, היכן שיש מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: יש יותר מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: הייתה בעיה של הכשרה אבל ברגע שיש הכשרה, יש מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: אצל נשים ערביות, ברגע שיש הכשרה, אין מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: זאת בעיה כואבת.
ג'מאל זחאלקה: הבעיה השנייה היא פתיחת מפעלים לתעסוקת נשים שלא כולן בהייטק ולא כולן אקדמאיות.
ג'מאל זחאלקה: גם העניין הזה צריך לדון בו.
ג'מאל זחאלקה: הנושא הזה הוזנח בעשרים השנים האחרונות.
ג'מאל זחאלקה: פעם היו מתפרות וכל מיני תעסוקות שאין אותם היום ולכן צריך להיות תחליף של מקומות עבודה להמונים ולא רק לאנשים שסיימו אוניברסיטה.
ג'מאל זחאלקה: אני יודעת שחברת הכנסת מיכל בירן הולכת ללמוד את הנושא הזה לעומק ולהביא לנו את הבשורה איך לפתור את הבעיה הזאת ואני מחכה בשקיקה ללימודים שלה.
ג'מאל זחאלקה: היא יוצאת לחופשת לימודים בחוץ לארץ כדי ללמוד איך לטפל בעניין החינוך הטכנולוגי ובעניין הלאו-טק ולהביא את הבשורה להמונים.
ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שהוועדה גם תבקש אותה לתת לנו דין וחשבון.
אלי אלאלוף: ההרצאה הראשונה תהיה אצלנו.
ג'מאל זחאלקה: אתה מכיר את הנושא?
ג'מאל זחאלקה: היא הולכת ללמוד מארצות שונות שטיפלו בבעיה הזאת.
מיכל בירן: זה נשמע יותר מסתורי ממה שזה.
מיכל בירן: אני נוסעת לאוסטריה ללמוד.
<ניצן בן עמי: אני מעמותת סיכוי.
<ניצן בן עמי: הדיון יצא מנקודת הנחה של החשיבות לכלכלה, של שילוב שוויוני, ובאמת הרשות לפיתוח כלכלי מדברת על כך שאי שילוב של עובדים ערבים עולה למדינה 31 מיליארד שקלים בשנה.
<ניצן בן עמי: יש מאות מיליוני שקלים שמושקעים בנושא הזה של תעסוקה אבל באמת בעיקר בתחום ההיצע.
<ניצן בן עמי: זאת אומרת, הכשרות לעובדים ולנסות לשלב עובדים והרבה פחות בתחום הביקוש.
<ניצן בן עמי: בתחום הביקוש יש אמנם סבסוד של מקומות עבודה, שזה מאוד מאוד יעיל אבל מאוד יקר ואי אפשר לעשות את זה כמובן בסדר גודל מספיק.
<ניצן בן עמי: אחד הכיוונים לפתרון הוא נושא של רכש ציבורי.
<ניצן בן עמי: המדינה או מדינות ה-OECD רוכשות רכש ציבורי בין 13 ל-20 אחוזים מהתמ"ג, בנתונים שלנו זה בין 136 ל-157 מיליארד שקלים בשנה, כאשר מדינת ישראל רוכשת גם שירותים וציוד.
<ניצן בן עמי: אם תהיה רגולציה על הרכש הזה ויאמרו שגם ברכש ציבורי יצטרך להיות ייצוג הולם, כמו בתוך שירות המדינה, כי זה כן כסף ציבורי וזאת כן הרחבה של השירות הציבורי, אחד הפתרונות ליצירת מקומות עבודה בכל סוגי התעסוקה, גם בתעסוקה איכותית יותר ומכניסה יותר, זאת רגולציה על הרכש.
<ניצן בן עמי: זה משהו שהוועדה הזאת כן יכולה לעסוק בו ולקדם אותו וזה יכול לפתור ולייצר מקומות עבודה.
<ניצן בן עמי: תודה.
אלי אלאלוף: אני מתנצל בפני שאר החברים אבל אנחנו חייבים לסיים את הדיון.
אלי אלאלוף: תנו לי לנסות לסכם בכמה נקודות.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיון בסביבות חודש ינואר בשני הנושאים, ניקח קצת יותר זמן ונתכונן בהתאם לדיון של היום.
אלי אלאלוף: אנחנו נבקש מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לבדוק את החששות שהנתונים לגבי המגזר הערבי אינם הולמים את המציאות.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת חנין זועבי תוביל איזה מהלך ישיר מול הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<סאמי מיעארי: לא רק לעמת את הנתונים אלא גם הנגישות לנתונים.
אלי אלאלוף: אני מקבל את ההשלמה.
אלי אלאלוף: אנחנו נעשה את המעקב הנדרש כדי לקבל את הנתונים בשם הוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו נבקש ממשרד הכלכלה לקדם נושא של קריטריונים שיאפשרו במכרזים וברכש של המוסדות הממשלתיים העסקת עובדים וידרבן בעיקר בעסקים קטנים שהם במגזר הערבי והחרדי וזאת מפני שרואים את התוצאה.
אלי אלאלוף: יש פוטנציאל אדיר ותת ניצול מבחינה זאת של האפשרויות הניתנות לשני המגזרים שציינתי.
אלי אלאלוף: אנחנו נשמח לקבל דיווח על מרכזי ההכוון לשני המגזרים ולהבין אם הם הגיעו למיצוי אופטימלי או האם יש מקום להמשיך ולפתח לאחר תוצאות שתספקו לנו.
אלי אלאלוף: אנחנו נפעל בקרב השרים על מנת לבדוק אפשרות להגדיל את המספר.
אלי אלאלוף: במגזר הערבי שמענו על עשרים מתוך 21 מרכזים.
אלי אלאלוף: כמה יש במגזר החרדי?
<שירה ברלינר פולג: עשרה מרכזים מתוך עשרה מרכזים.
אלי אלאלוף: ולדעתך לא צריך יותר?
אלי אלאלוף: לעתך.
<שירה ברלינר פולג: נכון להיום אנחנו לא רואים צורך, אבל יכול להיות שנצטרך.
אלי אלאלוף: אני באמת מודה לכם, חבר הכנסת זחאלקה וחבר הכנסת מרגי, שיזמתם את הדיון הזה ובזכות
אלי אלאלוף: כם אנחנו גם נמשיך במעקב כפי שביקשתם.
אלי אלאלוף: כל מי שמעוניין להציע לנו בנושאים האלה נתונים ומסמכים, אנחנו נשמח לקבל אותם.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על שלא לכולם ניתנה האפשרות להתייחס לנושא.
אלי אלאלוף: התבקשנו על ידי חבר הכנסת מיקי רוזנטל להגיש רביזיה על החוק שאושר אתמול בוועדה.
מיקי רוזנטל: נפלו כמה פגמים טכניים בחוק שצריך לתקן אותם לפני הנחתו.
מיקי רוזנטל: היועצת המשפטית, נעה בן שבת, תציג אותם ואני מבקש לאשר אותם.
<וילמה מאור: קודם צריך להצביע בעד הרביזיה.
אלי אלאלוף: מי בעד הרביזיה?
אלי אלאלוף: פה אחד הרביזיה התקבלה.
<נעה בן שבת: תיקון שאנחנו מבקשים להכניס, בעמוד 13, סעיף 315ה(ה).
<נעה בן שבת: אנחנו אמרנו דמי פתיחת תיק – אנחנו מדברים על המועד שבו משלמים תשלומים באותם מקרים מיוחדים.
<נעה בן שבת: זה קבוע בסכום מסוים שצריך לשלם ולא באחוזים.
<נעה בן שבת: יש חריג אחד ובחריג הזה נכתב:
<נעה בן שבת: התשלומים לפי פסקה 6 לסעיף האמור – ואלה התשלומים של אותו מקרה בו עוברים מהבטחת הכנסה לגמלת נכות כללית.
<נעה בן שבת: במקרים האלה, לפי ההוראה שנקבעה שתהיה זכאות לפי סעיף קטן (א) של סעיף 315ב, זאת אומרת, על חלק הגמלה, שיעור ההפרש שבין שתי הגמלאות, אותה תוספת שנוספה עקב המעבר לגמלת נכות, עליה מחשבים את האחוזים ובהתאם לכך גובים.
<נעה בן שבת: על כך אמרנו שנוסיף עוד 800 שקלים.
<נעה בן שבת: תיקון הטעות שמתחייב עכשיו הוא שאמרנו קודם שזה ייגבה במועד ההתקשרות.
<נעה בן שבת: כמובן אין טעם לגבות את זה במועד ההתקשרות כשאין זכייה ולכן אנחנו מציעים שכך ייקרא סעיף קטן (ה): "דמי פתיחת תיק כאמור בסעיף 315ב(ב) ייגבו במועד כאמור בסעיף קטן (ב1) – זאת אומרת, במועד ההתקשרות – ויתרת התשלומים האמורים באותו סעיף תיגבה במועד קבלת החלטה על זכאות לגמלה למעט תשלומים לפי סעיף 315ב(ב)(6) – אותו מקרה מיוחד של מעבר מגמלת הבטחת הכנסה לגמלת נכות כללית – שייגבו בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) – אותן הוראות כלליות לגבי מועדי הגבייה".
<נעה בן שבת: זה תיקון אחד שאנחנו מבקשים לעשות.
<נעה בן שבת: תיקון שני הוא בעמוד 15 בסעיף 315ז(א)(2).
<נעה בן שבת: פסקה (2), הסיפא שלה אומר שצריך לפרט בהסכם דמי פתיחת תיק או השיעור מחלק הגמלה במקום דמי פתיחת תיק.
<נעה בן שבת: מכיוון שאנחנו שינינו בדיון ואמרנו שאפשר לבחור בין האפשרויות, או אפשרות עם דמי פתיחת תיק או אפשרות של שיעורים אחרים בלי דמי פתיחת תיק, בכל אחד מהמצבים, אין טעם לפרט את הפירוט הזה.
<נעה בן שבת: זה ממילא בא בפירוט של אופן חישוב התשלום ולכן אנחנו מציעים שפסקה (2) תיקרא כך: "התשלום בעד הטיפול לפי כל שלב כאמור בפסקה (1), אופן חישוב התשלום, תנאיו ומועדיו לרבות אם הוקדמו לפי סעיף 315ה(ב)".
<נעה בן שבת: באותו עמוד, בסעיף 315ו(ב), אלה אותן תקנות שהוצע להסמיך את השרים באישור הוועדה לקבוע נסיבות בהן לא יראו תביעות כתביעה אחת.
<נעה בן שבת: מוצע להוסיף את המלים "לפי כללים או תנאים שייקבעו בתקנות האמורות" ואפשר יהיה גם לקבוע או סכום מרבי או שיעור מרבי.
<נעה בן שבת: להשאיר את שתי האפשרויות פתוחות.
<נעה בן שבת: אלה התיקונים.
אלי אלאלוף: אפשר לאשר את התיקונים המוצעים.
אלי אלאלוף: התיקונים המוצעים אושרו פה אחד.
אלי אלאלוף: היום ה-28 ביולי 2015, י"ב באב התשע"ה, השעה 09:08 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו באים לדבר היום על נושא של צו העובדים הזרים, בהתאם לפסק דין שהיה בבג"ץ ובעקבות התשובה המאוחרת, וקצת פזיזה הייתי אומר, של משרד הבריאות שהגיעה אלינו רק ביום ראשון.
אלי אלאלוף: לכן היה קשה להיערך מספיק טוב למרות שניסיתי אתמול בריצה לתאם בין השרים, בין שר הכלכלה וסגן שר הבריאות אבל לצערי ללא הצלחה.
אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים היום במצב שגם המעסיקים, בעיקר הקשישים והנכים שמעסיקים עובדים זרים אמורים - ואני בטוח שרובם עושים זאת - לעשות ביטוח רפואי לעובדים שלהם וזה בהתבסס על צו של משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לטפל בצו שניתן על ידי הבג"ץ ומחייב טיפול בנושא של הביטוח של העובדים הזרים שמשרתים גם קשישים וגם אנשים מוגבלים.
אלי אלאלוף: יש כאן איחור בטיפול מצד משרד הכלכלה שמחייב, לפי הצו, חמישים אחוזים מהעלות אמורים להיות עד חמישים אחוזים מהסכום שהיה בהתחלה 228 או 229 שקלים כאשר 124 שקלים על העובד והשאר על המעסיק.
אלי אלאלוף: לצערנו כל השנים לא עודכן הסכום הזה והגענו לסכום שהיום הוא 376 שקלים והסכום של 124 קלים לא זז, דבר שמטיל על המעסיק, הנכים והקשישים, סכום גדול יותר.
אלי אלאלוף: הדבר הזה לא תוקן וזה מה שאתמול ניסיתי לעשות.
אלי אלאלוף: משרד הכלכלה צריך להוציא צו בנושא הזה ותקנה כדי שנוכל לתקן את הצו הזה.
אלי אלאלוף: משרד הבריאות הוציא את הבקשה לדון בנושא הזה רק בימים האחרונים והלחץ הזה ואי השביעות הרצון של כל הגורמים חייבו אותנו לעשות בהקדם האפשרי דיון, ועוד לפני הפגרה.
אלי אלאלוף: לכן היום אנחנו דנים בנושא הזה.
אלי אלאלוף: קודם כל תרשו לי להודות לחברי הכנסת שנמצאים כאן אתנו – חברי הכנסת אילן גילאון, ענת ברקו, איציק שמולי, דני עטר וחברת הכנסת החדשה בוועדה, טלי פולסקוב.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים לתת את רשות הדיבור למשרד הבריאות.
<נתן סמוך: המשנה ליועצת המשפטית של משרד הבריאות.
<נתן סמוך: תודה לכם.
<נתן סמוך: היום הנושא של ביטוח רפואי לעובדים זרים מוגדר על פי חוק עובדים זרים, כך שהמעביד מסדיר לעובדו, נדרש להסדיר לעובדו, ביטוח רפואי לכל תקופת עבודתו אצלו.
<נתן סמוך: תוכן הביטוח נקבע בצו עובדים זרים, אז היה איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים, והוא כולל חבילה של שירותים שבעיקרה מוקבלת לסל השירותים שלפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי בחריגים מסוימים, כאשר הנחת העבודה הייתה לאורך כל הדרך שהצו נועד למעשה לחול, או הביטוח נועד לחול, במקביל לקיום של יחסי עבודה פעילים בין המעביד לבין עובדו.
<נתן סמוך: על רקע הנחת העבודה הזאת, עמדת הצו שנחקק עוד בשנת 2001 – זה צו מאוד מאוד מאוד ותיק - הייתה שכאשר עובד מאבד את כושר העבודה שלו, ניתנים לו שירותים עד להבאה למצב של ייצוב רפואי, תקופת הסתגלות מסוימת נוספת ואז הביטוח פוקע, והעובד למעשה - בהינתן העובדה שהוא כבר לא קשור לעבודתו - אמור לחזור לארצו.
<נתן סמוך: זאת הייתה המסגרת.
<נתן סמוך: בעקבות העתירה שהגישה קו לעובד לבג"ץ, עלתה השאלה שהתמקדה בעיקרה בקבוצה יותר מתוחמת והיא קבוצת העובדים שנמצאים בארץ מעל עשר שנים או נמצאים בארץ תקופה ארוכה.
<נתן סמוך: לימים בתוך מהלך הדיונים היא הוגדרה כקבוצה שנמצאת בארץ מעל לעשר שנים.
<נתן סמוך: אגב, אני אפתח סוגריים ואומר שהקבוצה שנמצאת מעל עשר שנים היא בעיקרה על פי חוק הכניסה לישראל, עובדים בענף הסיעוד כאשר לעובדים אחרים אין ככלל אפשרות לקבל אשרת שהייה לתקופה שעולה על חמש שנים.
<נתן סמוך: בכל זאת גילינו, אגב, בתוך העבודה על הצו, שיש קבוצה קטנה נוספת של עובדי בניין שככל הנראה באופן חריג – מדובר בקבוצה ממש מצומצמת – נמצאת.
אלי אלאלוף: בוא נתקדם לנקודה המרכזית.