GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גליה שגיא: מאחר שהתקינה בישראל היא תקינה יותר מחמירה ומיושנת, חומר הגלם שלי הוא לרוב חומר גלם יותר יקר ואני צריכה לחפש את המקומות המסוימים שמהם אני יכולה לייבא.
<גליה שגיא: אם אנחנו רוצים להקל ולהפחית את העלויות ואת מחיר המוצרים, זה אחד הכלים העיקריים שיכולים לעזור לנו, היצרנים, להוריד מחירים.
<גליה שגיא: נושא הייצוא בחוק – הייצוא ממדינת ישראל הוא מנוע הצמיחה.
<גליה שגיא: כולנו עדים לסקרים האחרונים שמראים את אחוזי הייצוא שהולכים ויורדים.
<גליה שגיא: עד היום נושא הייצוא היה מוסדר אך ורק דרך משרד הכלכלה.
<גליה שגיא: החוק מפקיד לראשונה גם בידי משרד הבריאות סמכויות לפקח ולהסדיר פעילויות של יצרן בקשר עם ייצוא של מוצרי מזון.
<גליה שגיא: כמובן שאנחנו לא מדברים על היבטי סניטציה, על היבטי היגיינה ועל היבטים מתוקף אמנות בין-לאומיות, שזה ברור לכולנו שזה בידי משרד הבריאות וכך צריך להישאר.
<גליה שגיא: אבל היום הנושא נמצא במשרד הכלכלה וסעיף 53 - - -
אלי אלאלוף: אל תגידי לי שאת מתגעגעת להליכה למספר משרדים בבת אחת על אותו דבר.
<גליה שגיא: אבל זה לא פותר את זה.
<גליה שגיא: כל סעיף 53 מאפשר לשר הבריאות לפטור הליכים, כאשר יצרן מייצר רק לצורך ייבוא, בהתייעצות עם שר הכלכלה.
<גליה שגיא: זאת אומרת, לא רק שזה לא פותר, זה מכביד ומוסיף רגולטור שלא היה קיים בנושא של ייצור לצורך ייצוא.
<גליה שגיא: אנחנו, כמובן, מבדילים ולא מדברים על הפיקוח בתוך המפעל בכל מה שקשור להיגיינה ולסניטציה, שזה בידי משרד הבריאות.
<אלי גורדון: את יכולה להביא דוגמה, שכולנו נבין במה מדובר מבחינת הרגולציה של שר הכלכלה.
<קרן שינמן: לעזור לך, גליה?
<גליה שגיא: אשמח.
<קרן שינמן: אני סמנכ"ל רגולציה של החברה המרכזית, חברת "פריגת" היא אחת מהחברות ששייכות לקבוצה והיא אחת מיצואני המזון הגדולים ביותר במדינת ישראל.
<קרן שינמן: נכון להיום אנחנו מייצרים על-פי רישיון יצרן שמשרד הבריאות נותן לנו.
<קרן שינמן: בלאו הכי משרד הבריאות בא אלינו למפעל ובודק את תנאי הסניטציה, כי אני מייצרת מוצרים גם לשוק המקומי וגם לחו"ל.
<קרן שינמן: אבל למשל, אם בסין יש לקוח שנורא רוצה מיץ תפוזים עם חומר משמר או למשל – משהו חדש ששמעתי לפני כמה ימים – מיץ תפוזים עם מלח.
<קרן שינמן: יש לקוחות סינים שאוהבים את המלוח בתוך מיץ התפוזים.
אלי אלאלוף: אז יש לנו מלח.
<קרן שינמן: יש.
<קרן שינמן: נכון להיום אני מייצרת, אני עומדת בכל תקני הייצור.
<קרן שינמן: באים אליי מהפיקוח של משרד הבריאות ובודקים את המפעל, את הניקיון, את ההיגיינה והכול בסדר.
<קרן שינמן: אבל חוק התקנים הסמיך את שר הכלכלה שהוא זה שיפקח על נושא ייצור מזון לטובת ייצוא – זה לא משתנה.
<קרן שינמן: אשאר גם עם הרגולציה של שר הכלכלה, אבל עכשיו נוסף לי עוד רגולטור – משרד הבריאות – לתחום הייצוא.
<קרן שינמן: מה גם שפתאום עלול להיות מצב שאם השר לא ייתן לי פטור אצטרך ללכת לבקש פטור, מה שעד היום לא הייתי צריכה לבקש, ואם השר לא ייתן לי פטור אסור לי לייצר בארץ מיץ תפוזים עם חומר משמר, כי הרגולציה בארץ אומרת שאסור לי לייצר בארץ מיץ תפוזים עם חומר משמר.
אלי אלאלוף: בשוק המקומי.
<קרן שינמן: זה בדיוק העניין, כשנושא הייצוא היה במשרד הכלכלה אז אמרו שלטובת ייצוא לא צריך לעבוד לפי חוק התקנים.
אלי אלאלוף: אז מה הבעיה?
אלי אלאלוף: אם את יודעת להסביר למשרד הכלכלה, מה הבעיה שמשרד הבריאות יבין את אותו הסבר?
<קרן שינמן: יבין נהדר, רק שעכשיו אני צריכה לבקש פטור בשביל זה כל שנה.
אלי אלאלוף: אני חושב שההערה שלך נראית כל כך נכונה שנמצא את התיקון הנדרש.
טלי פלוסקוב: נכון, זה הגיוני.
<קרן שינמן: בדיוק.
<קרן שינמן: צריך לפתור את זה בתוך החוק עצמו.
אלי אלאלוף: אוקיי, אני מסכים להערה, היא באמת חשובה.
אלי אלאלוף: יתייחסו ואני מקווה שנמצא את הפתרון.
<גליה שגיא: נקודה שלישית ואחרונה לעת עתה – אנחנו מדברים על תחרות מבית כאחת הדרכים להפחית את יוקר המחייה.
<גליה שגיא: אנחנו גם מעודדים שהפתרון ליוקר המחייה יהיה תחרות מבית ולא ייבוא, שיש לו הרבה מאוד השלכות על המשק הישראלי, ואנחנו מדברים על פגיעה ביצרנים קטנים ובינוניים.
<גליה שגיא: אתן כרגע את הדגש בעיקר על מה שהוזכר כאן - מנגנון הענישה.
<גליה שגיא: מנגנון הענישה מאוד כבד, בלתי מידתי.
<גליה שגיא: כמעט כל סעיף לאורך החוק הוא במדרג של ענישה והוא מקים סמכות לעיצומים כספיים ולסנקציות חמורות.
<גליה שגיא: המדרג מדבר על אבחנה בין יצרנים קטנים ליצרנים גדולים, כשהקנס המרבי ליצרן קטן הוא 25,000 שקלים וליצרן גדול כפול מזה – 50,000 שקלים.
<גליה שגיא: הבעיה היא שהגדרת היצרן הקטן הוא מחזור מכירות שמעל 10 מיליון שקלים, ובענף המזון גם היצרנים הקטנים נכנסים לתוך ההגדרה ויצטרכו לעמוד במדרג ענישה ובעיצומים כספיים מאוד מאוד חמורים.
אלי אלאלוף: כל כך מפחיד אתכם הקנסות?
אלי אלאלוף: מה קנסות היו לכם, אם זה לא סוד?
<קרן שינמן: יש לא מעט.
<קרן שינמן: היום זה מצב שלקוח אומר: היה לי עובש בתוך הבקבוק, והולך למשרד הבריאות.
<קרן שינמן: נכון להיום העיצומים הכספיים עומדים על 1,000 או 2,000 שקלים.
<קרן שינמן: אנחנו אפילו לא מתווכחים על זה.
<אלי גורדון: קנס מנהלי, לא עיצומים.
<קרן שינמן: נכון, היום זה קנסות מנהליים, לא עיצומים.
<קרן שינמן: אנחנו אפילו לא מתחילים להתווכח אם הבקבוק הגיע פתוח או סגור, אם מישהו הפיל את זה או לא הפיל את זה.
<קרן שינמן: בחברה גדולה כמו שלנו זה לא קריטי 1,000 או 2,000 שקל.
<קרן שינמן: כשזה מתחיל להיות 50,000 או 100,000 שקלים נצטרך לגייס משרדי עורכי דין שירוצו כל היום למשרד הבריאות ויתחילו להתווכח אם הבקבוק היה פתוח או היה סוגר, אם מישהו השתיל את זה לפני או השתיל את זה אחרי.
אלי אלאלוף: יש לי הערה כללית, לפי הצעת היועצת המשפטית שלנו.
אלי אלאלוף: בנוסף להשמעת ההערות, ובהחלט כל אחת היא מאוד רצינית, נשמח גם לקבל בכתב את הדברים שלכם ונתייחס לזה.
אלי אלאלוף: כמובן, יהיו תשובות, ודאי בחלקן עכשיו, על-ידי נציגי המשרדים הרלוונטיים, אבל נשמח להתייחס גם בכתב.
אלי אלאלוף: בבקשה, נציגת "מגה קמעונאות".
<לילך דחוח: אני מהייעוץ המשפטי של "מגה קמעונאות", אתי גם ד"ר יפעת זליקוביץ, מנהלת אבטחת איכות מזון.
<לילך דחוח: אני חושבת שחקיקה כזו בהחלט חשובה, אבל צריך גם לשים את הדברים כהווייתם.
<לילך דחוח: זו לא חקיקה שהמטרה שלה היא רק ייבוא מקביל, כפי שנאמר כאן.
<לילך דחוח: זה פרק אחד מבין מספר פרקים, מבין סעיפים רבים.
<לילך דחוח: אני חושבת שהמטרה שמדברים עליה כל הזמן, של הוזלת יוקר המחיה והגברת התחרות, אולי מתקיימת בפרק הייבוא המקביל אבל היא לא מתקיימת ולא משיגה את המטרה שלה בפרקים אחרים בחוק הזה.
<לילך דחוח: אני מצטרפת לקריאה שהאכסניה המתאימה לדון בחוק הזה, בכל ההשלכות שלו ובכל המורכבות שלו, היא לא במסגרת חוק ההסדרים.
<לילך דחוח: ישבנו שתי ישיבות, כאשר ניתנה לנו התראה קצרה יחסית, יחד עם מנהלת אבטחת איכות המזון שלנו ושל עוד רשתות בוועדה הבין-משרדית.
<לילך דחוח: במשך שתי הישיבות האלה הגיעו לקצה קצהו של דיונים מאוד קריטיים ויש עוד המון קצוות שלא נסגרו, יש עוד המון אי-בהירויות, המון מונחים שצריך לבאר אותם ולהבהיר אותם.
<לילך דחוח: צריך להבין שהחוק הזה לקח תחתיו את כל ההוראות, את כל הצווים, את כל התקנים.
<לילך דחוח: יש כאן הרבה מאוד ניואנסים שצריך לדעת לחבר אותם במלאכת מחשבת, ואני סבורה שגם אם חברי הוועדה יחליטו לשנס מותניים ולשבת כאן במשך חודשיים כדי להעביר את החוק הזה בסוף נמצא את עצמנו, כפי שנאמר כאן על-ידי איגוד לשכות המסחר, עם חוק שיש לו מטרה טובה אבל בסופו של דבר לא ישיג את המטרה שלו.
<לילך דחוח: כמו שנאמר כאן, הפרק של ייבוא מקביל, שהוא פר אקסלנס - - -
אלי אלאלוף: אני מציע שנפסיק לתת לנו עצות.
אלי אלאלוף: אני מציע שתתייחסו לחוק.
<לילך דחוח: נתייחס גם לחוק, אבל זה חשוב.
אלי אלאלוף: גם טיפול בחוק בזמן רגיל ולא בחוק ההסדרים, היינו מתייחסים באותה צורה.
אלי אלאלוף: אז תפסיקו לבזבז זמן עכשיו על דברים שלא נתייחס אליהם.
אלי אלאלוף: אני מודיע לכם: החוק יעבור במתכונת שתתוכן בזכותכם, אבל יעבור בחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: אז תפסיקו לבזבז לנו זמן ולהגיד.
אלי אלאלוף: אם מישהו רוצה להגיד את זה עוד פעם, אז שימחק את ההערה בבקשה, אם לא – אתחיל להפסיק דברים.
אלי אלאלוף: אני מודיע לכם: החוק הזה הוא חלק מחוק ההסדרים, יהיה בחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: ה-19 בנובמבר זה המועד.
אלי אלאלוף: לפני שתצאו תשמעו שב-16 וב-17 ובעוד כמה ימים קרובים יהיו ישיבות מקבילות למליאת הוועדה, ואם יש צורך לעשות הבהרות החברים מהמשרדים נכונים להיפגש אתכם ולהמשיך ולהבהיר דברים.
אלי אלאלוף: אבל אני מודיע לכם, החוק הזה יעבור ב-19 בנובמבר.
אלי אלאלוף: עכשיו לעניין בבקשה.
<לילך דחוח: אז אתייחס לכמה דברים לגופו של עניין.
<לילך דחוח: אני, כמייצגת רשת קמעונאית, רוצה לדבר על כמה נקודות חשובות בפרקים שקשורים לרשתות קמעונאיות, למשווקים.
<לילך דחוח: אחד הדברים שמאוד מטרידים אותנו זה שהטלת חובה אקטיבית על משווק שונה מאוד מהמצב שקיים היום, ואני רוצה לתת את זה כדוגמה.
<לילך דחוח: אני רוצה להבהיר למה הכוונה כשאנחנו קוראים את הפרקים האלו בחוק ואחר כך מישהו יצטרך גם לאכוף את זה ולהטיל על זה עיצומים.
<לילך דחוח: למשווק, כשהוא מוכר כל מוצר בסופר, יש אחריות על המוצר לאור החוק הזה, על רכיבי המוצר, על סימון התווית, על גודל האותיות, על האלרגנים במוצר והאם חסר או לא חסר רכיב.
<לילך דחוח: אם ניקח, לדוגמה, פרשה כאובה כמו פרשת "רמדיה", שנמכרו שם "רמדיות" והיה חסר רכיב אחד – זה מקרה מאוד גדול; הרי ביומיום יש לנו המון מקרים קטנים שמגיעים אלינו, די תביעות ייצוגיות על טיעונים שהם באמת לא בתחום האחריות שלנו, אז על אחת כמה וכמה שאנחנו מכירים מקרה כל כך קשה, כמו המקרה הזה.
<לילך דחוח: עכשיו זו לא רק אחריות של היצרן, זו גם אחריות של המשווק.
<לילך דחוח: זו אחריות שהיא לא ריאלית, אי אפשר לקיים אותה.
<לילך דחוח: לא רק שהיא מכבידה איזושהי עלות כלכלית שאפשר בהינף יד לבטל אותה ולהגיד: העלות הכלכלית הזאת, שהרשתות הקמעונאיות יתמודדו אתה.
<לילך דחוח: היא לא ריאלית, זה מערך אבטחת איכות מזון כפול ומכופל, הוא מחייב אותי לא רק לבצע דגימה במוצר עצמו אלא לבדוק את התווית, לבדוק את הרכיבים בכל משטח שמגיע.
<לילך דחוח: אני לא יכולה לבדוק, לא ספקים גדולים ולא ספקים קטנים, כי זה לא ריאלי.
<לילך דחוח: יש לזה, כמובן, השלכה שתתגלגל בסופו של יום, לא כי אנחנו רוצים, כי אין מה לעשות, ההשלכה הכלכלית הזאת תתגלגל.
אלי אלאלוף: אפשר להמשיך הלאה?
<לילך דחוח: דבר נוסף בעקבות המורכבות של החוק: יש הרבה מאוד דברים, כמו בהגדרה של אישור ייצור מזון אל מול פעולה יצרנית – סעיף 46 אל מול סעיף 50 - דברים לא ברורים ולא פתוחים שחייבים לדון בהם, יש להם השלכות גם לצווים ולהוראות ולדברים אחרים, שלא מוזכרים בחוק.
<לילך דחוח: תיעוד מסמכים – דורשים מאתנו שנתעד מסמכים יחד עם מספר רישיון יצרן.
<לילך דחוח: צריך להבין את המטריה: לספקים יש מספר רישיונות יצרן, אנחנו לא יודעים מה מספר רישיון היצרן שהספק ייצר את המוצר הזה והזה.
<לילך דחוח: זה כתוב בדרך כלל על המוצר, אבל אני לא יכולה לנהל על כל חשבונית או על כל תעודת משלוח את התיעוד הזה.
<לילך דחוח: זה בלתי אפשרי, זה לא הגיוני.
אלי אלאלוף: הבנו, הבנו.
אלי אלאלוף: תתרכזו בהערות המרכזיות.
<לילך דחוח: גם האבחנה בין משווק גדול למשווק רגיל בהקשר של בריאות הציבור לא ברורה לנו.
אלי אלאלוף: אל תחזרו על מה שאמרו כאן לפני דקה.
<לילך דחוח: לא אחזור על הדברים שנאמרו, אבל באמת שפרק העיצומים הכספיים זה לא רק ה-50,000.
<לילך דחוח: הרי החוק הזה קובע כל פעולה ופעולה כעבירה פלילית בפני עצמה, זה לא מסכם ב-50,000.
<לילך דחוח: בסוף זה מגיע לסמכויות שמגיעות למיליוני שקלים.
<לילך דחוח: אנחנו מתמודדים עם זה היום בחוק הגנת הצרכן - - -
אלי אלאלוף: דיברנו על כובד הקנסות.
אלי אלאלוף: שמענו את ההערה.
אלי אלאלוף: אבשלום דולב מארגון המשחטות, בבקשה.
<אבשלום דולב: בוקר טוב.
<אבשלום דולב: אני מייצג את ארגון המשחטות התעשייתיות.
<אבשלום דולב: אלו המשחטות הגדולות שמוכרות כ"עוף טוב", "מילועוף" ו"עוף עוז".
<אבשלום דולב: אלו המשחטות שהיום עומדות בסטנדרט הייצור המקובל ב-USDA והמקובל באירופה.
<אבשלום דולב: הן מייצאות, בחלקן, והן הסטנדרט המוביל בענף.
<אבשלום דולב: הפרקים שקשורים להסדרת הפיקוח הווטרינרי והרופאים הווטרינרים – כל הקמת התאגיד - נוגעים ישירות לאותן משחטות.
<אבשלום דולב: אנחנו מגיעים לחקיקה עם ברכה ענקית לאלה שעסקו בה, מן הטעם הפשוט שגם בדברי ההסבר לחוק מופיע אזכור של הבג"ץ שהגשנו – הגשנו כבר שני בג"צים, כרגע מונח על שולחן בית המשפט הבג"ץ השני - בציפייה לחקיקה בתחום הזה שאנחנו עוסקים בו.
<אבשלום דולב: אנחנו מאוד מקווים שהחקיקה תסתיים אכן כפי שהיושב-ראש הציג, בחוק ההסדרים.
<אבשלום דולב: לא אכנס לפרטים, כמה הערות מרכזיות שאני מבקש מכבוד היושב-ראש שנקפיד עליהן, ואני רואה אותנו כשותפים מלאים לחקיקה.
<אבשלום דולב: אני יושב פה ליד הרגולטורים, אבל הם חבריי ואתם גם תרמנו מהניסיון שלנו ומהידע שלנו.
<אבשלום דולב: אחד, אנחנו מאוד מבקשים שבחקיקה יוקפד על מהלך שבו יש כתובת רגולטורית אחת לכל היצרנים בארץ.
<אבשלום דולב: הם צריכים להכיר כתובת אחת; אם מסתובב במפעל מפקח – שידבר בשם כל המפעלים, שהוא יהיה כתובת אחת; אם מישהו מפקח בשווקים – שהוא יהיה כתובת אחת.
<אבשלום דולב: אנחנו לא רוצים הרבה כתובות, ויש לזה חשיבות.
<אבשלום דולב: בחוק יש בכמה מקומות עמימות שטעונה שיפור.
<אבשלום דולב: לכן אני מאוד מבקש שיבדקו את העניין.
<אבשלום דולב: דבר שני זה הבדיקה הדקדקנית, שתימנע אגרה כפולה באיזשהו מקום.
<אבשלום דולב: נעשתה בדיקה רבה, הייתי שותף לבדיקה הזאת, אבל שלא תהיינה אגרות כפולות, שישלמו על אותו מוצר באיזשהו מקום סכום כפול.
<אבשלום דולב: לפעמים טעות במילה כזאת או אחרת משפיעה על כל התהליך.
<אבשלום דולב: דבר שלישי, ולדעתי הוא החשוב מבין השלושה: למדנו את החוק לעומקו, ובקטע הווטרינרי, שהוא מאוד משמעותי ולהערכתי ישפיע גם על יוקר המחייה בהוזלת התהליכים של הבקרה והמעקב על ייצור בשר העוף, במקרה זה, בישראל.
<אבשלום דולב: בשר העוף מיוצר בחמישה מדרגים שונים של בקרה, החל מייצור האפרוח וכלה בהבאת העוף למדף הצרכן.
<אבשלום דולב: באותם מדרגים המערכת שלנו הקימה במשותף עם מועצת הלול מערכת בקרה שכבר קיימת היום.
<אבשלום דולב: שיתפנו את משרד הבריאות וכמובן השירות הווטרינרי שותף פעיל בהקמת המערכת.
<אבשלום דולב: המערכת הזאת עומדת לרשות החוק, אנחנו מעמידים אותה לרשות החוק, ואני חושב ששיתוף הפעולה הוא קריטי בגלל שמדברים פה על חוק שבמשך ארבע שנים צריך לעשות שינוי דרסטי בכל מערך הבקרה והפיקוח על איכות המוצרים.
<אבשלום דולב: אני חושב שבגלל שהוא כל כך מורכב חייב בתוך החוק, ותבדקו את זה, כבוד היושב-ראש, אם לא נכון לעגן בחקיקה הקמת ועדת מעקב ציבורית, בדומה לחוק המזון, שתאפשר, קודם כול, לסלק כשלים בדרך; ב', אם יש צורך בתיקוני חקיקה כתוצאה מהלימוד – לעשות אותם תוך כדי לימוד של ארבע השנים; והדבר הכי חשוב, לעודד את התעשייה שאני מכיר לעבור מהר ככל הניתן לסטנדרט אחד של ייצור בשר העוף בישראל.
<אבשלום דולב: היום יש יותר מסטנדרט אחד, אני לא רוצה לומר כמה.
<אבשלום דולב: המשחטות שאני מייצג זה הסטנדרט המוביל, המקובל בעולם.
<אבשלום דולב: האחרות, שעדיין לא הגיעו, לפי הצעת החוק צריכות להגיע לזה תוך ארבע שנים.
<אבשלום דולב: זאת מהפכה ענקית, זאת מהפכה - - -
אלי אלאלוף: זה לא נראה לך ארוך מדי ארבע שנים?
<אבשלום דולב: לא לא לא, זו מהפכה תפישתית.
אלי אלאלוף: זה דורש ארבע שנים כדי להטמיע את המערך הזה?
<אבשלום דולב: מה שאותי מדאיג שזה יהיה הרבה יותר מארבע שנים.
אלי אלאלוף: אולי נקצר לשנתיים ואז נגיע לארבע שנים?
אלי אלאלוף: אני לא מאמין בתהליכים כל כך ארוכים כדי לשנות מערכות שהן בשליטה.
אלי אלאלוף: אם זה דבר ללא שליטה – מילא.
אלי אלאלוף: אני חושב שהצעה מסוג זה, איכות אחרת, חדשה ככל שתהיה – למרות שאני מאמין שבחלקה היא קיימת, אני מקווה לפחות, כאחד שאוכל עוף – לקחת את זה לתקופה של ארבע שנים זה ארוך מדי כדי ליישום מה שאתה קורא מהפכה.
אלי אלאלוף: מהפכות בדרך כלל גומרים בשבועות.
אלי אלאלוף: אז אני לא אומר מהפכה אלא תהליך אבולוציוני.
<אבשלום דולב: זה לא רבולוציוני, זה אבולוציוני, אבל אצל חלק זה - - -
אלי אלאלוף: ביקשתי מהחברים, ואני בטוח שייעשה מאמץ, לנסות לקצר את התהליך הזה מבחינת לוח זמנים, כדי שיהיה אפקט טבעי ויחסוך סכנות מסוימות.
<אבשלום דולב: קודם כול, אני ודאי לא אתנגד לזה.
<אבשלום דולב: אנחנו, המשחטות התעשייתיות, עומדות כבר בסוף התהליך, אין להן בעיה.
<אבשלום דולב: אני מסתכל על זה שאת כל המערכת צריך להוביל.
<אבשלום דולב: ניהלתי את מועצת החלב של ישראל במשך 15 שנה, כך שאני מכיר את התהליכים האלה במשק המזון.
<אבשלום דולב: הם מורכבים ביותר וקשה מאוד להטמיע אותם בראש של כל מקבלי ההחלטות.
<אבשלום דולב: ככל שיקצר – אנחנו נברך, ואני מאחל ליושב-ראש הצלחה.
אלי אלאלוף: לכם, לנו, לכל עם ישראל.
אלי אלאלוף: ערב ראש השנה זו ודאי משאלה טובה.
אלי אלאלוף: אסף בריל ממרכז השלטון המקומי, בבקשה.
<אסף בריל: אני לא ממרכז השלטון המקומי, אני מנהל את השירות הווטרינרי של עיריית ירושלים ואני בא לפה גם בשם ארגון הרופאים הווטרינריים ברשויות המקומיות.
<אסף בריל: לצערי, אין נציגים של המשרד שאני אמור לייצג, משרד החקלאות, שזו הגוף המקצועי.
אלי אלאלוף: הוא היה פה כשהיה הסיפור של קדחת מלטה, אבל עכשיו הוא קיבל תשובה טובה אז הוא לא צריך לבוא יותר?
אלי אלאלוף: אבל הוא יקבל על זה מכתב.
<אסף בריל: אני מייצג מערכת שלפחות בנושא המזון הרגיש - המזון מן החי - קיימת, עובדת ונותנת פתרונות פיקוח.
<אסף בריל: לפחות בעיריית ירושלים השירות הווטרינרי שלנו, וזה נכון לגבי הרבה מהשירותים הווטרינריים ברשויות הגדולות, עושה פיקוח גם במפעלי הייצור.
<אסף בריל: יש אצלנו רופאים וטרינרים שמפוקחים על-ידי העירייה, גם בבדיקות המשנה וגם בבדיקות בשווקים.
<אסף בריל: המערכת שרוצים להקים עכשיו קיימת בהרבה מקומות, היא צריכה שיפור.
<אסף בריל: ארגון הרופאים הווטרינרים ברשויות יחד עם מרכז השלטון המקומי מקיים בשנה האחרונה פיילוט בדיוק בסגנון הזה, של מרכז שליטה ממוחשב שמפקח על חברות שהצטרפו לזה בצורה וולונטרית.
<אסף בריל: אנחנו מברכים על השיפורים, צריך להכניס שיפורים בשיטה הקיימת.
<אסף בריל: אדוני רוצה לקצר את לוחות הזמנים; גם אנחנו, כמו נציג המשחטות, מהכרת השטח חושבים שיהיה קשה מאוד, בגלל שזו אבולוציה ולא רבולוציה.
<אסף בריל: זה תהליך שצריך להטמיע.
<אסף בריל: יש המון יצרנים קטנים, המון משווקים קטנים, המון קמעונאים שבתקופה מאוד קצרה יהיה קשה לשנות להם את ה-state of mind.
<אסף בריל: זה תהליך מאוד ארוך להטמיע את הדברים האלה, ואחד הדברים שאנחנו מבקשים או מציעים, שבשלב הזה, כל זמן שהמערכות החדשות עוד לא ניבנו ולא התחילו לתפקד, לא לשפוך את התינוק עם המים ולהפסיק את פעולתן של המערכות הקיימות שעובדות כי הן אלה שנותנות את הפיקוח בשטח.
<אסף בריל: קרי, בדיקות משנה, בדיקות בעסקים ובמפעלים שנכון להיום הווטרינרים הרשותיים עושים.
<אסף בריל: בחלק גדול מהמדינה הפיקוח קיים.
<אסף בריל: אני חולק על מה שהוצג פה, שעיקר הפיקוח הוא בבדיקות משנה.
<אסף בריל: דבר נוסף, לפחות לגבי המזון הרגיש, אנחנו לא רואים הוזלה בעלויות כי ירדו העלויות של בדיקות המשנה ויש לנו עלויות של פיקוח במפעלים.
אלי אלאלוף: לא היו דיונים בין משרד הבריאות לביניכם בנושאים שאתה מעלה כרגע?
אלי אלאלוף: היתה לי הרגשה שהיתה איזו הבנה כמעט מוחלטת.
<אסף בריל: כן, היו.
<אסף בריל: אני לא הייתי שותף להם.
<אסף בריל: אנחנו רק אומרים שמכיוון שהתהליכים יהיו ארוכים, אז לפחות חלק מהתהליכים שקיימים היום - - -
אלי אלאלוף: יש מספר דברים בהדרכה שקיבלתי, ואני שוב מברך את מי שנתן לי: א.
אלי אלאלוף: התייעלות של המערכת, כי מי שסובל היום זה מי שעובר מתחנה לתחנה, ולא בכל מקום יש תחנות הכי מסודרות כמו שיש, אני בטוח, ביישובים גדולים כמו שלך, זו נקודה מאוד מרכזית; ב.
אלי אלאלוף: גם כשיש בדיקה היא תהיה ברמה הנדרשת; ג.
אלי אלאלוף: יהיה צוות מרכזי שיחסוך מהרשויות המקומיות הוצאות מיותרות, כי התאגיד שיוקם, הוא יהיה הכלי המרכזי לפיקוח הווטרינרי.
אלי אלאלוף: זה תאגיד שאמור לחסוך לכם כסף.
<אסף בריל: כרגע אנחנו מדברים על תקופת הביניים.
<אסף בריל: גם בתקופת הביניים הזאת יש כרגע תהליך שמתקיים בין המרכז לשלטון מקומי לרשויות המקומיות להקל על המשווקים ועל היצרנים לאחד נקודות בדיקה ולהוריד את מספר הבדיקות שהם מחויבים לעבור בכל נקודה - כרגע יש חברות שעושות את זה בצורה וולונטרית.
<אסף בריל: אומרים שבתקופת הביניים צריך להמשיך את המתכונת הקיימת.
אלי אלאלוף: יש תקופת ביניים עד ארבע שנים, ואני מנסה לקצר אותה.
אלי אלאלוף: תודה לך, אדוני.
אלי אלאלוף: אלי שלום סתוי מעמותת פורום המזון, בבקשה.
אלי אלאלוף: רצינו להגיד שגם למגזר השלישי יש זכות קיום בשיח הזה.
<אלי שלום סתוי: כמי שייצג את סקטור העסקים הקטנים והבינוניים בענף המזון במסגרת כל הוועדות שעסקו ביוקר המחייה בענף המזון, קודם כול אני רוצה לברך על היוזמה שמבחינת העסקים הקטנים בענף המזון היא הצלה.
<אלי שלום סתוי: לצערנו הרב, אנחנו נמצאים מול שרשרת אספקה מאוד מבדלת ולא יעילה עבור העסקים הקטנים בענף המזון, וכידוע לכם, מדובר באלפי עסקים קטנים – מכולות ומינימרקטים - - -
אלי אלאלוף: ומסעדות.
<אלי שלום סתוי: ומסעדות.
<אלי שלום סתוי: אני מדבר יותר על הסקטור הקמעונאי.
<אלי שלום סתוי: הם מתמודדים מול שרשרת אספקה מאוד לא יעילה ומאוד מבדלת, שמעדיפה את הקמעונאים הגדולים על חשבון הקמעונאים הקטנים.
<אלי שלום סתוי: אני רוצה לציין דבר שאני חושב שישמח את כל היושבים פה: יש יוזמה ברוכה של משרד הכלכלה והרשות לעסקים הקטנים שתאפשר לעסקים הקטנים בענף המזון להתאגד במסגרת עמותה ולהקים לעצמם שרשרת אספקה.
<אלי שלום סתוי: "רפורמת הקורנפלקס", מבחינתנו, נותנת לנו את אותו אופק כלכלי, שנוכל להתמודד מול שוק הרבה פחות ריכוזי, הרבה יותר תחרותי והרבה יותר מגוון ונוכל להעמיד לרשותם של אזרחי מדינת ישראל בכל אתר ואתר, בנקודות מכירה קטנות ובינוניות, את אותו מגוון אדיר של מוצרים במחירים תחרותיים ובצורה שכל צרכן במדינת ישראל יוכל ליהנות מאותה רפורמה מבורכת שנקראת "רפורמת הקורנפלקס".
<אלי שלום סתוי: ושוב, בשם העסקים הקטנים והבינוניים בענף המזון אני מברך על היוזמה, אני חושב שהיא מאוד חשובה ואני חושב שהיא בהחלט תאפשר את הוזלת יוקר המחיה בענף המזון.
<אלי שלום סתוי: תודה רבה.
אלי אלאלוף: עומרי שרון, בבקשה.
<עומרי שרון: אני מנכ"ל ארגון מגדלי הבקר לבשר.
<עומרי שרון: לנו יש יותר הערות לנוסח עצמו בהמשך.
<עומרי שרון: אבל אם מדברים על הערות כלליות, כשדיברו על שרשרת הערך ושרשרת האספקה במצגת של משרד האוצר, אז אם היה קשר או זיקה בין מחיר המכירה הסיטונאי לבין מחיר הקנייה הקמעונאי לא היתה שום אפשרות של סבסוד צולב על-ידי הרשתות.
<עומרי שרון: היום הרשתות עושות סבסוד צולב.
<עומרי שרון: זו הערה כללית.
<עומרי שרון: דבר שני, לגבי התקנים שדיברת עליהם, אלי.
<עומרי שרון: אנחנו המדינה היחידה בעולם שמאפשרת מכירה של בשר קפוא שהופשר.
<עומרי שרון: זה לא קיים בשום מקום בעולם.
<עומרי שרון: ברגע שהבשר הופשר אין באמת בקרה כמה זמן הוא מופשר.
<עומרי שרון: אלה הסעיפים שכאשר נגיע אליהם ארצה לעסוק בזה.
<עומרי שרון: זה דבר שלא קיים בשום מקום בעולם ויש בזה הגעה עד כדי פגיעה בבריאות הציבור.
<עומרי שרון: תודה.
אלי אלאלוף: כל כך נכון.
אלי אלאלוף: בבקשה, גידי כרוך.
<גידי כרוך: אני מנכ"ל ארגון "לקט ישראל".
<גידי כרוך: אני רוצה להודות לאלי גורדון ולצוות על ששיתפו אותנו בתהליך הזה.
<גידי כרוך: העמותות באו לידי ביטוי בחקיקה הזאת בנושא של בטיחות מזון.
<גידי כרוך: אני חושב שבטיחות מזון אצל נזקקים לא צריכה להיות שונה מאשר אצל כל אזרח אחר במדינה.
<גידי כרוך: אנחנו בוודאי שמחים על הנושא של הרגולציה וחושבים שהרגולציה מאוד חשובה.
<גידי כרוך: ספציפית לנוסח החוק הנוכחי – אני חושב שיש בו בעיה משום שהוא נוגע רק בעמותות מסוג מסוים, שהן בתי תמחוי שמספקים מזון מבושל.
<גידי כרוך: יש עמותות שמספקות גם מזון מבושל וגם חבילות מזון של מזון יבש, שהוא מזון רגיל.
<גידי כרוך: אבל אני חושב שצריך לחשוב על הנושא הזה ולהרחיב את זה בשלב הזה גם לעמותות רגילות, עד שנגיע להסכמה על כל התהליך הזה.
<גידי כרוך: צריך להבין שלעמותות קשה בשלב זה לעמוד ברגולציה, ולכן אני חושב שיש מקום לחשוב על הרחבה של הסעיף הזה לעמותות רגילות.
<גידי כרוך: לעמותות אין את היכולת הכלכלית להתמודד בצורה הזאת כרגע.
<גידי כרוך: אני חושב שזה מאוד חשוב כדי לאפשר את המשך קיום העמותות והתמיכות שלהן.
<גידי כרוך: אין לנו משהו שאנחנו יכולים לגלגל על מישהו אחר כהוצאה, זה הכול העמותות בעצמן סופגות.
<גידי כרוך: לכן יש מקום חשוב לחשוב על הרחבה ולא לדבר רק על עמותות שהן בתי תמחוי אלא גם על כלל עמותות המזון בישראל.
אלי אלאלוף: תרשה לי לתמוך בך בהצעתך.
אלי אלאלוף: הנושא של תמיכה בעמותות שמתעסקות בנושאים האלה הוא חשוב.
אלי אלאלוף: זה גם יאפשר שקיפות נכונה לכל הפעילות של העמותות הטובות.
אלי אלאלוף: לצערנו, אנחנו יודעים שבתחום הזה יש גם עמותות שלא הכי נעימות לראות ולהבין מה שמתרחש שם.
אלי אלאלוף: בבקשה, גברת נופר טל.
<נופר טל: אני היועצת המשפטית של כלבו "חצי חינם".
<נופר טל: בכובעי האחר אני משמשת גם כיועצת משפטית של "ויטה פרי הגליל", שהיא חברה יצרנית, ומתוקף כך אני מאוד מתחברת לדברים שנאמרו פה לעניין ייבוא חומרי הגלם.
<נופר טל: אבל הפעם אדבר מהמקום של הקמעונאים, המשווקים והאזרחים.
<נופר טל: קודם כול, יש פה עומס רגולטורי, כשסמכויות הפיקוח או האחריות עוברות ממשרד הבריאות למשווקים הגדולים.
<נופר טל: ידידי הלך, אבל הוא בוודאי שמח על החוק כי עליו לא הוטלו אותן הגבלות שהוטלו עלינו ואותה אחריות שהוטלה עלינו, כפי שהציגה חברתי לילך דחוח, ולא אחזור על הדברים כי היא הציגה אותם יפה מאוד לדעתי.
<נופר טל: המחירים יעלו, כי החוק הזה משית עלינו חובות שהן בלתי אפשריות - אני צריכה לפתוח את המוצרים, אני צריכה לבדוק את המוצרים - ושכחנו שיש לנו חוק שלם שמתייחס לזה.
<נופר טל: חוק האחריות למוצרים פגומים - אנחנו מתעלמים ממנו במסגרת החקיקה הזאת.
<נופר טל: שם עברנו לאחריות מוחלטת, ופה אנחנו אומרים שיש לנו פה עוד כיס עמוק.
<נופר טל: כמו שאנחנו יודעים, ואדוני גם היה יושב-ראש הוועדה למלחמה בעוני, ההכנסות בתחום המזון פוחתות, וזה יצמצם את התחרות.
<נופר טל: אם באנו לעשות קידום תחרות – אנחנו נצמצם את התחרות, כי חלק מהחברות לא יוכלו לעמוד בנטל.
<נופר טל: אפילו אם ניקח חברות ציבוריות שנשאו בעיצומים כספיים, ודיברו פה על סכומים של 50,000 שקלים, אז אני רוצה להבהיר: אף רשת לא תקבל 50,000 שקלים.
<נופר טל: הרשתות יקבלו את הקנס בנסיבות מחמירות, כי ברגע שיש לי שני סניפים זה 200,000 שקלים למקרה.
<נופר טל: אנחנו רואים את זה קורה כשהרשות לסחר הוגן מטילה עלינו את העיצומים הכלכליים שלה: "מגה" קיבלה 1.2 מיליון, אנחנו קיבלנו 600,000, "רמי לוי" 550,000 אלף.
<נופר טל: אנחנו מדברים פה לא על עיצום בודד אלא כל כמה חודשים ייכנס פקח, יאסוף כמה מוצרים.
<נופר טל: אין לנו פה אפילו אפשרות לסטייה.
<נופר טל: ברפואה ובבנייה - שגם שם מדובר בחיים, כמו בבריאות – יש אפשרות לסטייה של 2% עד 5%, תלוי במקרה ובנסיבות.
<נופר טל: אצלנו אין, אנחנו צריכים להיות מאה אחוז בסדר על דברים שאנחנו אפילו לא יכולים לבדוק.
<נעה בן שבת: אין התראה מנהלית?
<נעה בן שבת: נדמה לי שהיה מדובר גם על התראה מנהלית בפרק של העיצומים הכספיים.
<נופר טל: ההתראה הזאת בדרך כלל מגיעה ומיד אחריה מגיע העיצום.
<נופר טל: חווינו את זה - - -
<נעה בן שבת: אז לא מגיעים ישר לנסיבות המחמירות.
<נופר טל: זה לא בדיוק.
<נופר טל: אני מאוד מכבדת ומעריכה את העובדה שביקשתם מאתנו להתייחס בכתב ותיתנו לנו מענה כי זה מאוד חשוב.
<נופר טל: אשמח לרדת לרזולוציות האלה בכתב.
<נופר טל: יש לנו פה חובות, כמו שאמרה חברתי, שחלות על משווק גדול ולא על משווק קטן.
<נופר טל: אני חייבת להבין: ילד קטן שנכנס למכולת ולוקח מוצר בלי אזהרת חנק - אם הוא נכנס למכולת זה בסדר שהוא ייחנק?
<נופר טל: רק אצלי בסופר זה אסור?
<נופר טל: כי אני צריכה להקפיד על כל המוצרים, שמופיעות עליהם כל האזהרות ויש התייחסות מפורשת על אזהרת חנק.
<נופר טל: במכולת זה בסדר, מי שקונה במכולת לא מגיע לו לחיות או שישמרו עליו.
<נופר טל: אני לא מצליחה להבין את האבחנה, אני לא מצליחה בכלל להבין את ההתייחסות בחוק לקמעונאי גדול לקמעונאי קטן.
<נופר טל: אם אנחנו מדברים על בריאות הציבור אני לא מצליחה להבין את האבחנה בין דם לדם, נקרא לזה.