GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אמיר רשף: זה לא יהיה במדיניות של הצהרה, אבל העברת המסמכים וכל הפלטפורמה הביורוקרטית תשב על המערכת הממוחשבת, שזה בהכרח מקל על היבואנים.
<אמיר רשף: לגבי המזון הרגיל – היבואן יידרש להעביר, במסגרת הממוחשבת, הצהרה.
<אמיר רשף: הוא צריך להצהיר על סוגי המזון שבכוונתו לייבא והוא גם מצהיר שהמזון שהוא הולך להביא עומד בכל דרישות הדין הישראלי לעניין מזון – לעניין איכות המזון ותקינות המזון.
<אמיר רשף: זאת אומרת, הוא עומד בכל הסטנדרטים הנדרשים לפי הרגולציה הבריאותית שהמזון הזה תקין, שהוא לא הולך להביא למדינת ישראל מזון לא תקין.
<אמיר רשף: בנוסף, כדי להסיר את החסם לייבוא מקביל, אנחנו מאפשרים להגיש גם מסמכים חלופיים למסמכים שמעידים על קשר ישיר עם היצרן, וזה כדי לאפשר ייבוא מקביל.
<אמיר רשף: במסגרת סעיפי החוק מופיע כמה פעמים איזה סוגי תעודות, איזה סוגי בדיקות אפשר להביא או להחזיק שהם חלף מסמכים מקוריים שנדרשים מהיצרן.
<אמיר רשף: זאת אומרת, אנחנו לא מתפשרים על איכות ובטיחות המזון, אנחנו רק אומרים שאפשר להוכיח את אותה איכות על-ידי מסמכים אחרים.
<אמיר רשף: לאחר הגשת ההצהרה המערכת הממוחשבת מוציאה אישור קבלת הצהרה באופן מידי.
<אמיר רשף: לאחר מכן, כשמביאים את המזון ומודיעים לשירות המזון שיש משלוח בדרך- - -
<אלי גורדון: למערכת, לא לשירות.
<אמיר רשף: למערכת.
<אמיר רשף: ככל שהמשלוח עולה בקנה אחד עם ההצהרה שנשלחה מקבלים תוך 24 שעות אישור על שחרור המזון מהמכס.
<אמיר רשף: לוחות הזמנים: תוך 24 שעות היבואן מחזיק בידו את תעודת שחרור המזון, ולכן אנחנו קוראים לזה "המסלול הירוק": הצהרת, קיבלת את אישור ההצהרה, אתה מודיע שהמזון בדרך ותוך 24 שעות יש את אישור תעודת המשלוח.
אלי אלאלוף: גורם מקביל מלווה - רשות הנמלים ורשות שדות התעופה גם כן יודעים על התהליכים המתקצרים?
<אלי גורדון: כבר היום קיימות מערכות ממוחשבות.
<אלי גורדון: צריך לשפר אותן, לשדרג אותן ולהתאים לתהליכים עתידיים.
<אלי גורדון: אבל כבר היום אנחנו עובדים בפיילוט במסגרת המסלול.
<אלי גורדון: זאת מערכת ממוחשבת אינטגרטיבית שמשלבת את כל גורמי הפיקוח בתחום הייבוא באופן כללי, ובין היתר גם אותנו: ממשל זמין, מכס, משרד הבריאות - - -
אלי אלאלוף: אני לא מדבר טכנית, דרך המחשוב.
אלי אלאלוף: אני מדבר על הנכונות של המערכות האלה להתמודד עם קיצור הזמן בהמתנה לשחרור המוצרים.
<אמיר רשף: במקביל להקלות והמעבר לאותו מסלול ירוק יש בחוק דרישה שנקראת "עקיבות", שזה שמירת מסמכים נדרשים.
<אמיר רשף: פה אני כבר מתחיל לדבר על הכלים שלנו כנגד המסלול הירוק, איך אנחנו מייצרים את האיזון ואיך אנחנו מייצרים את הרגולציה ואת השמירה על בריאות הציבור.
<אמיר רשף: כל חוליה בשרשרת המזון העסקית – אם זה יבואן או יצרן ואם זה מי שמוביל או מאחסן את המזון ואם זה הקמעונאי - צריך להחזיק תעודות ומסמכים שמעידים ממי הוא קנה את המזון ואיזה סוג מזון לפי הפירוט בחוק, כדי שבשעת הצורך, אם נגלה שנכנס לפה איזשהו מזון לא תקין, נוכל לבצע את ההחזרה היזומה.
<אמיר רשף: זאת אומרת, מכל יבואן נוכל לעשות את המעקב עד הנקודה האחרונה שאליה הגיע המזון כדי לקחת אותו מהמדפים.
<אמיר רשף: זה לא מערך שנפעיל רק כשיקרה משהו, זה גם מערך שעוזר למפקח לבדוק ממי התקבל המזון – אפשר לראות אם למוביל יש רישיון, אם היבואן תואם את היצרן.
<אמיר רשף: זה מה שנקרא פיקוח בשווקים.
<אמיר רשף: זה מתבסס על מודל ניהול סיכונים, כך עושים את זה באירופה.
<אמיר רשף: זו רגולציה שהיא ידידותית יותר למשתמש.
<אמיר רשף: היא מטילה גם אחריות על הגורמים העסקיים, אנחנו לא אומרים שלא.
<אמיר רשף: היא מעבירה את מרכז הכובד של האחריות אליהם ובהתאם לכך יש גם ענישה ואכיפה, שנציג בסוף.
<אמיר רשף: אבל היא מאפשרת הכנסה יותר קלה של מוצרים לשוק כנגד עמידה בדרישות.
<נעה בן שבת: עדיין יהיה פיקוח מדגמי אקראי בנמל.
<אלי גורדון: כן, זה מוגדר בחוק.
<אמיר רשף: מוגדר בחוק שיעורי הבדיקות ששירות המזון יכול לבצע בנמל.
<אמיר רשף: זה שהוא עכשיו לא שומר בשער על כל סוגי המזון לא אומר שלא יכול.
<אמיר רשף: אם הוא סימן, נניח, ארץ מקור שמייצרים בה מזון והוא לא בטוח לגבי הסטנדרטים שלה, הוא רוצה לראות בעין ולקחת לבדיקות במעבדות מוכרות – מעבדות שלו או מעבדות אחרות - הוא יכול לעשות את זה.
<אמיר רשף: הוא מודיע: את המזון מארץ המקור הזאת אל תכניסו, אני לוקח את זה לבדיקה.
<אמיר רשף: זה בסמכויות שלו.
<אלי גורדון: במסגרת האפשרויות שקיימות למפקח ישנה גם אפשרות, במידת הצורך, לעצור משלוח, לבצע בדיקות בהתאם לתוכנית מסודרת שהוא מקבל משירות המזון הארצי, מהמחלקה לייבוא.
<אלי גורדון: בנוסף, מוטמע בחוק סעיף שמדבר על דיגום אקראי של מזון רגיל שהוא לא במסגרת הסיכון, שלא יעלה על 5% מכלל המשלוחים שמגיעים.
<אמיר רשף: אדבר בקצרה על שלושת הפרקים הבאים שהם: הסדרת שיווק מזון, הסדרת אחסנה והובלה והוראות כלליות.
<אמיר רשף: הסדרת חובותיו של משווק מזון קשורה לסוגיית ה-recall והעקיבות.
<אמיר רשף: כדי לייצר את המעטפת, עד היום פחות מוגדר בחקיקה מה הן הדרישות, ואנחנו מסדירים את זה כדי לייצר את המעטפת השלמה ולאפשר את הפיקוח: מה צריך משווק מזון, איזה מסמכים הוא צריך להחזיק על כל מזון שהוא רוכש מיצרן או יבואן.
<אמיר רשף: לגבי אחסנה והובלה – זה מדבר על אחסנה והובלה של מזון שדורש הובלה בטמפרטורה מבוקרת.
<אמיר רשף: זו השלמה לדרישות שיש לרישוי עסקים כדי להבטיח שאותם גורמים, בין אם זה מובילים ובין אם זה מחסנים שמשרתים את היבואנים והיצרנים, מתקיימים בהם התנאים הנדרשים לצורך שמירה על איכות המזון.
<אלי גורדון: אני רוצה לחדד פה עוד סוגיה אחת, שכל החוק הזה נותן כבר מענה לסגירת מעגל לפיקוח על המזון באמצעות הסעיפים: מהיצרן באמצעות היבואן, הסדרה של חובות המשווק ומוביל המזון, סגירת מעגל באמצעות חובת העקיבות, שמירת מסמכים שלב אחד לפני ושלב אחד אחרי.
<אלי גורדון: כך סוגרים את כל המעגל של הפיקוח.
אלי אלאלוף: תהליך שלא היה קיים עד עכשיו.
<אלי גורדון: זה היה, אבל היה מבוזר והמעגל לא היה בדיוק סגור בכמה נקודות.
<אלי גורדון: זה אחד השינויים המהותיים ביותר ואחת הנקודות החשובות ביותר שאנחנו צריכים לזכור לאורך כל הדרך.
<אמיר רשף: פרק ההוראות הכלליות מכיל, בין היתר, את ההוראות שאפשר לתת לגורמים עסקיים לעניין החזרה יזומה של מזון מהשווקים וכל מיני הוראות למניעת סכנה ממזון, וגם מוסדר בפרק הזה הפטור שיש לארגוני חלוקת מזון המספקים מזון לנזקקים - יש להם פטור לשנתיים מדרישות החוק, זה עלה, בין היתר, בעקבות דיונים שהתקיימו בממשלה על החוק.
<נעה בן שבת: מדרישות הרישוי, לא מכלל הדרישות.
<אמיר רשף: מהדרישות לעניין משווק - - -
אלי אלאלוף: רישוי.
<נעה בן שבת: לא מהפרק של איכות המזון והבטיחות.
<אמיר רשף: הרעיון היה לא להנחית עליהם ביום אחד רגולציה שהם לא יכולים לעמוד בה אלא לתת את הפטור, ואז שירות המזון ושר הבריאות יצרכו להסדיר בתקנות איזה סוג של רגולציה, אולי טיפה יותר מרוככת, תחול על הארגונים האלה.
אלי אלאלוף: אני דווקא חושב שהארגונים חייבים לעמוד בסטנדרט גבוה וממחר, לאור ידיעה אישית שלי.
<אמיר רשף: נעבור לפרק הפיקוח הווטרינרי ואני מעביר את המקל לאלי ויינון.
אלי אלאלוף: בשביל להגיע ללוחות הזמנים - כבר דנו בזה - הייתי מאוד רוצה שתסתכלו תוך כדי עבודה על קיצור לוח זמנים בכל התחומים, כולל הנקודה שהעלה אמיר בנושא העמותות למיניהן, שעושות עבודה אדירה אבל פיקוח זה לא דבר רע.
אלי אלאלוף: לוח הזמנים ארוך מדי בעיניי.
<ינון יוני: אני מנהל יחידה וטרינרית בשירות המזון הארצי, משרד הבריאות.
<ינון יוני: אדבר בקצרה על הסדרת הפיקוח הווטרינרי, שהוא חלק מהחוק.
<ינון יוני: כמה דגשים שקשורים לחלק של הסדרת הפיקוח הווטרינרי, אבל לפני זה כמה מלים לגבי המצב הקיים בנושא הפיקוח הווטרינרי, שבגינו עשינו אותה הסדרה.
<ינון יוני: דגש ראשון, נכון להיום הפיקוח הווטרינרי במדינת ישראל מבוזר בין כמה גורמים: בין משרד הבריאות, בין משרד החקלאות ובין הרשויות המקומיות, ולצערנו הרב, ולא בתיאום רב.
אלי אלאלוף: אנשי משרד החקלאות נמצאים פה?
<ינון יוני: הפרק הזה הוא חלק שמשרד החקלאות - - -
אלי אלאלוף: אבל יש יחס לוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו נדע להחזיר את זה.
<ינון יוני: חלק מההסדרה שאגע בה בקצרה נוגע גם לנושא של חלוקת הסמכויות בין משרדי הבריאות והחקלאות והאינטגרציה מול הרשויות המקומיות.
<ינון יוני: נקודה חשובה נוספת היא חוסר איזון של שיווי המשקל בין נקודות הבקרה והפיקוח השונות.
<ינון יוני: נכון להיום יש משקל חזק מאוד בנושא של פיקוח בזמן ההובלה, או מה שאנחנו קוראים לו פיקוח של בדיקות המשנה – שזה בדיקת הרכבים בזמן הכניסה לכל רשות מקומית – לצד פיקוח מועט, לפעמים אפילו חסר לגמרי, ביתר נקודות הקצה, שזה אומר אצל יצרני המזון ובנקודות המכירה.
<ינון יוני: קיים פה היעדר מודל של ניהול סיכונים לגבי הפיקוח הווטרינרי.
<ינון יוני: נקודה נוספת: להבדיל מהקיים בעולם לגבי מזון רגיש, ועל אחת כמה וכמה כשאנחנו מדברים על מזון מן החי שנחשב מזון רגיל, יצרני מזון בחו"ל מחויבים במערכות אבטחת בטיחות ובמדינת ישראל יצרני מזון מן החי אינם מחויבים בחוק בהקמה ויישום של מערכות אבטחת בטיחות, למעט מספר מפעלים, כגון מפעלים מייצאים.
<ינון יוני: היום הפיקוח הוא לא יעיל, לא מרוכז, נטול יד מרכזת, מביא בסופו של דבר גם לעלויות שאינן מתואמות לסיכון היחסי, מה שיוצר את אותן עלויות עודפות.
<ינון יוני: פרק הפיקוח נוגע בכמה נקודות.
<ינון יוני: עיקרי הדברים הם הסדרה, מה שדיברתי עד עכשיו.
<ינון יוני: זה אומר שאנחנו מקימים מערכת ארצית של פיקוח וטרינרי, שיהיה פיקוח וטרינרי אחיד, בין היתר באמצעות הקמת מערכת ממוחשבת שתתכלל את כלל הפיקוח עם מערכת הרשאות בין כלל גורמי הפיקוח, והקמת גוף תאגיד ציבורי על מנת שהפיקוח יהיה מרוכז ואחיד.
<ינון יוני: יתרה מזאת, מרכז הכובד של הפיקוח, שהיה בדרכי השיווק, קרי בזמן ההובלה ובכניסה לרשויות המקומיות, אנחנו עושים מהלך שבו הפיקוח יתפרש על כל שרשרת המזון.
<ינון יוני: זה אומר שמיקוד הפיקוח יהיה גם על הייצור, גם על ההובלה וגם על נקודות המכירה, באופן שלוקח בחשבון את ניהול הסיכונים בד בבד עם ביטול הדרגתי של מה שנקרא היום "בדיקות משנה".
אלי אלאלוף: תחנות שעושות את הבדיקות האלה.
טלי פלוסקוב: היום הרשויות עושות את הפיקוח הזה.
טלי פלוסקוב: מי ייתן להן תוספת כוח אדם?
טלי פלוסקוב: לקחתם את זה בחשבון בתקציב?
אלי אלאלוף: יוקם תאגיד שיחליף - - -
<ינון יוני: בד בבד אנחנו מחילים, בדומה למה שקיים במדינות מפותחות בעולם, חובת ייצור תוך הפעלת מערכות אבטחת בטיחות, אותו HACCP שאלי דיבר עליו, במפעלי המזון מן החי.
<ינון יוני: מבחינתנו זה סוג של ברכה, זה שיפור חד-משמעי בהגנה על בריאות הציבור, לצד הפחתת נטל רגולטורי והתאמת העלות לסיכון היחסי בכל שרשרת המזון.
<אמיר רשף: עוד כמה מילים על הפרקים האחרונים, שאדבר עליהם בקצרה אבל הם פרקים מאוד ארוכים ומאוד חשובים, שבהם יש את סמכויות הפיקוח והענישה, את העיצומים, התראות מנהליות וכדומה.
<אמיר רשף: דיברנו על זה שהרפורמה יוצרת איזון, אז לצד ההקלות יש מספר כלים שיעזרו לשירות המזון לייצר את הרגולציה הנכונה לעניין זה.
<אמיר רשף: דיברנו על חובת שמירת המסמכים שהיא העקיבות, דיברנו על האפשרות לעשות פיקוח בשווקים.
<אמיר רשף: אנחנו אומרים "בשווקים", אבל כפי שעלה פה זה כבר מהנמל ופנימה, עד נקודות הקצה, נקודות המכירה – הסופרים לצורך העניין.
<אמיר רשף: לשם יישום הרפורמה שירות המזון קיבל מענה בהיבט של משאבים:
<אמיר רשף: תקני כוח אדם ותקציב ייעודי להקמת המערכת הממוחשבת וההיערכות ליישום.
<אמיר רשף: כמו שמוסדר בחוק, יש החמרה של הענישה לגבי העוסקים במזון שלא יעמדו בדרישות החוק ובסטנדרטים הנדרשים בישראל, מהקל אל הכבד – מעיצומים כספיים, שפה עשינו דיפרנציאציה בין עסקים קטנים לבין עסקים בינוניים וגדולים מבחינת גובה העיצום שניתן להטיל עליהם, וגם נקיטת הליכים פליליים באשר לחלק מהעבירות על החוק.
<אמיר רשף: זו הרגל השניה לצד ההקלות, מה שצריך לייצר את האיזון הראוי לשם השמירה על בריאות הציבור.
<אמיר רשף: השפעה צפויה של הרפורמה – אמרנו שהוצאות שנתיות של משק בית על מזון רגיל הן סדר גודל של 9,000 שקל בשנה.
<אמיר רשף: שיעור ההוזלה צפוי – אנחנו מאמינים שתהיה פה הוזלה של 10%–20%.
<אמיר רשף: ההוזלה הזאת, לא בטוח שתחול על כל המוצרים שהם תחת מזון רגיל, זה תלוי איפה יתאפשר ייבוא של מזון מקביל.
<אמיר רשף: כפי שאמרתי, חלק התחיל לקרות כבר היום אז ראינו כבר את ההוזלה.
<אמיר רשף: לקחנו פה עוד הנחה שמרנית של מחצית מהמוצרים – מחצית מסל המזון הרגיל, תחול עליו ההוזלה – ובאמצעות כך אנחנו מגיעים להוזלה של בין 450 ל-900 שקל הפחתה בהוצאות משק בית בכל שנה.
<אמיר רשף: זאת אומרת, כל שנה החוק הזה, בהנחות השמרניות שלו, בלי לקחת בחשבון שבמערכת הפיקוח הווטרינרי אנחנו מוזילים עלויות ותחת הנחה שרק על מחצית ממוצרי המזון הרגיל נצפה לראות הוזלה, אנחנו מגיעים למאות שקלים בשנה חיסכון למשקי הבית.
<אמיר רשף: זהו.
<אמיר רשף: בשלב הזה נשמח לשמוע את הערות חברי הכנסת והנוכחים ולהתייחס.
אלי אלאלוף: כולכם מוזמנים להשתתף בדיון הפתוח.
אלי אלאלוף: בבקשה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להודות לנציגים של משרד הבריאות ומשרד האוצר כי אין ספק שנעשתה פה עבודה מאוד רצינית.
טלי פלוסקוב: אנחנו נלחמים ביוקר המחייה, וזו הוזלת החיים לכל משפחה בבית.
טלי פלוסקוב: ראיתי פה ניצוצות ראשונים לבשורה לאזרחים שלנו.
טלי פלוסקוב: כולם כבר שמעו על חוק הקורנפלקס הזה וכולם יודעים שזה צריך להביא משהו, אז כשנראה להם שמהכיס שלהם ייצא פחות כסף יבינו.
טלי פלוסקוב: אם נסביר את מה שהצגתם אף אחד לא יבין שום דבר, לא יבינו שזה באמת יגיע לכיס.
טלי פלוסקוב: אבל כולנו פה מבינים שבסופו של דבר, ברגע שאנחנו נלחמים עם הביורוקרטיה שקיימת היום, ברגע שאנחנו מקצרים את הדרכים וברגע שאנחנו מזמינים שותפים חדשים ונלחמים במונופולים שקיימים היום – ראיתי את הטבלה לגבי 99%, המצב בישראל באמת גרוע – וברגע שנאשר את החוק הזה נוכל להביא בשורה לאזרחים וזה גם איכשהו ישפר את השם של המדינה שלנו.
טלי פלוסקוב: כשאנחנו מתקדמים בכל הטבלאות והגרפים האלה זה עושה טוב למדינה שלנו.
טלי פלוסקוב: אני פונה עכשיו לאוצר.
טלי פלוסקוב: לא סתם שאלתי לגבי הרשויות, כי מי שמכיר אותי יודע שהייתי ראש רשות לפני שנבחרתי לכנסת ואני יודעת שיש החלטות שמתקבלות כאן אבל אין כיסוי תקציבי ואז הרשויות לא יכולות להתמודד עם זה.
טלי פלוסקוב: ראיתי בעיר שלי וטרינרית אחת שהיתה צריכה לעשות את כל בדיקות המשנה ולא יכלה לעמוד בזה, וכל מי שעוזר לה עושה את זה בניגוד לחוק.
טלי פלוסקוב: ומי אחראי?
טלי פלוסקוב: ראש העירייה.
טלי פלוסקוב: מה שאני מבקשת זה לקחת בחשבון, אם זה איכשהו נוגע לרשות או שאתם מקימים תאגיד, צריך לדאוג לכיסוי תקציבי לכל הדברים האלה כדי שהעבודה הזאת תבוצע בצורה איכותית.
טלי פלוסקוב: הם יעשו אותה, השאלה היא איך.
טלי פלוסקוב: אני ראיתי איך מבצעים בדיקות משנה, אז צריכים להיות יותר רציניים, במיוחד כשפותחים את השוק ומביאים דברים ממקומות שאנחנו לא מכירים.
טלי פלוסקוב: זה מה שרציתי לציין וזה מה שצריך לקחת בחשבון.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה, יש כמה אנשים שביקשו לדבר בשם אותו.
אלי אלאלוף: בינתיים נעשה אדם פר ארגון ואחר כך, אם יש זמן, אפשר סיבוב שני.
אלי אלאלוף: איגוד לשכות המסחר - רז או נמרוד, אחד מכם.
<רז הילמן: בוקר טוב לכולם.
<רז הילמן: אני מנהל את התחום של המזון באיגוד לשכות המסחר.
<רז הילמן: נמרוד הוא אמנם מאותו בית אבל הוא מייצג את הגופים שמשווקים את המוצרים ואני מייצג בעיקר את היבואנים של מוצרי המזון.
<רז הילמן: אני רוצה לברך על החקיקה החשובה.
<רז הילמן: זה דבר שאנחנו מחכים לו הרבה זמן, שהפיקוח על המזון יוסדר מחדש.
<רז הילמן: התקנות והפקודה שמסדירות אותו הן מאוד מיושנות, ארכאיות, לא רלוונטיות בהרבה מאוד מקרים וצריך להסדיר את הפיקוח על המזון.
<רז הילמן: אין על זה מחלוקת.
<רז הילמן: אבל בניגוד לאיך שהציגו את זה בתקשורת – והיום עשו כאן
<רז הילמן: תיקון טוב - זה לא רפורמת קורנפלקס שרק מקלה בייבוא מזון רגיל, זה מסמך חקיקה מאוד מקיף ומורכב שמסדיר מחדש את הפיקוח, קובע נורמות שחלקן לא היו קיימות.
<רז הילמן: לצד ההקלות בייבוא של מזון רגיל יש גם הכבדות – ציינו את דרישת העקיבות.
<רז הילמן: יש הרבה מאוד דרישות ממשווקים שלא היו, חלקן נכונות אבל אנחנו מאוד מבקשים שההשלכות האלה ייבחנו ושהחוק שייצא יהיה חוק מיטבי.
<רז הילמן: אני חושש שלוחות הזמנים המאוד מאוד קצרים של חוק ההסדרים עלולים להביא למצב שחלק מהנקודות לא יידונו עד הסוף והחוק שיעבור כאן לא יהיה החוק הכי טוב שאפשר להעביר.
<רז הילמן: אני באמת מקווה שהוועדה תיתן את דעתה לזה ותדאג שהדיונים יהיו ממצים, שהטענות יישמעו ושבמידה שנראה בעוד מספר שבועות שלא מספיקים להעביר את החוק בלוחות הזמנים שנקבעו, שהחוק יפוצל מחוק ההסדרים וימשיכו לטפל בו בנפרד כדי שהחוק שבסופו של דבר יעבור וכנראה יישאר אתנו להרבה שנים קדימה יהיה החוק הכי טוב שאפשר להעביר.
אלי אלאלוף: אני מצטער לתת לך תשובה שלילית – זה יהיה בחוק ההסדרים ונגמור אותו בזמן.
<רז הילמן: והדיונים יהיו ממצים?
אלי אלאלוף: יהיו ממצים מאוד.
אלי אלאלוף: אם צריך עוד שעות - - -
<רז הילמן: אם הדיונים יהיו ממצים, אז זה מה שאני מבקש.
אלי אלאלוף: אנחנו ניתן את הדעת, ניתן לכם זמן - - -
טלי פלוסקוב: אתה לא מכיר את היושב-ראש אם אתה אומר את זה.
אלי אלאלוף: לקחנו משימה ולא נוותר.
אלי אלאלוף: ויתרנו על הרבה משימות נוספות שמבחינה ציבורית, אפילו רגשית אישית, חשובות.
אלי אלאלוף: ויתרנו על זה כדי לעמוד בדרישות.
אלי אלאלוף: כל ההערות שלך בהחלט במקום, אבל נעמוד בזה.
<רז הילמן: מצוין, אז קודם כול אני מודה על כך.
<רז הילמן: הציגו בשקף את האיזונים שנעשו, כשמצד אחד נתנו הקלות ומצד שני איזנו את זה גם עם עקיבות וגם עם סמכויות אכיפה וענישה שהן מרחיקות לכת ולא דומות לסמכויות שהיו למשרד הבריאות קודם לכן.
<רז הילמן: זה נכון שיהיו למשרד הבריאות את הכלים לאכוף, שהיו חסרים לו, וזה גם נכון שהפיקוח יהיה בשטח, זה הרבה יותר יעיל.
<רז הילמן: אנחנו מברכים על זה.
<רז הילמן: אבל כמו שהציגו, לצד המזון הרגיל יש מזון רגיש.
<רז הילמן: המזון הרגיש עכשיו יהיה כפוף לדרישות העקיבות שהוא לא היה כפוף אליהן קודם, הוא יהיה עם סנקציות אכיפה מאוד מחמירות בשווקים, והוא לא קיבל שום הקלה בחוק הזה.
<רז הילמן: הדבר היחיד שנעשה במסגרת החוק הזה שאולי נותן איזושהי תקווה למזון הרגיש לאיזשהו שינוי זו סמכות להתקין תקנות שאולי יגדירו הקלות.
<רז הילמן: אסביר על מה מדובר.
<רז הילמן: מזון רגיש הוא משהו מאוד רחב, ראיתם בתמונות הרבה מוצרים.
<רז הילמן: לא את כל המוצרים שמוגדרים כמזון רגיש ראיתם.
<רז הילמן: למשל, סוכריות בלי סוכר הן מזון רגיש, משקאות בלי סוכר.
<רז הילמן: יש הרבה מאוד מוצרים שבעולם לא מוגדרים כרגישים וכאן מוגדרים כרגישים.
<רז הילמן: אנחנו מבקשים שהמוצרים שמוגדרים כרגישים ייבחנו בתקופה קצרה ממה שקבוע בחוק היום.
<רז הילמן: היום קבוע בחוק שרק ארבע שנים מיום הפרסום ברשומות יבחנו מחדש את רשימת המזונות הרגישים בהתאם למה שמקובל בעולם.
<רז הילמן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות זמן קצר יותר.
<רז הילמן: דבר שני, אם מסתכלים על מזון רגיש כקבוצה כללית ולא עושים אבחנה בין מוצרי מזון רגישים, שמגיעים בצורה תקינה וכל הבדיקות יוצאות תקינות, והם ממשיכים להיבדק לפי איזשהו פרק זמן שנקבע בצורה שרירותית לפני מספר שנים – כל שלושה חודשים – זה לא נראה לנו סביר.
<רז הילמן: יכול להיות שיש מוצרים שצריכים להיבדק כל חודשיים, ויש מוצרים אחרים, רגישים אמנם, אבל במשך שנים רבות נבדקים באותן בדיקות וזה תמיד יוצא תקין, לא סביר בעינינו שהם יצטרכו להמשיך להיבדק בכל שלושה חודשים, בטח כשיש כבר פיקוח בשווקים שיכול לתת את הגיבוי המתאים לעניין הזה.
<רז הילמן: לכן אנחנו מבקשים שמצד אחד נוודא שבחוק הזה הסמכויות שניתנות למשרד הבריאות להתקין תקנות מקלות ומצד שני, שהוועדה תגדיר למשרד הבריאות שהיא מבקשת שהתקנות האלה, שהן חשובות גם בהיבטים של יוקר המחייה, יגיעו לאישור הוועדה בתוך פרק זמן קצוב, נניח שנה ממועד הפרסום ברשומות, כדי שתוכלו להביא את הבשורה גם למזון הרגיש.
<רז הילמן: תודה רבה.
אלי אלאלוף: אלי, אתה רושם ואחר כך תגיב?
אלי אלאלוף: אני בטוח שיהיו עוד כמה הערות.
אלי אלאלוף: ההערה הזאת נראית לי מאוד מרכזית בעניין מזון רגיש.
אלי אלאלוף: אז אתם עומדים על כך ששניכם תדברו?
אלי אלאלוף: בבקשה, נמרוד.
<נמרוד הגלילי: אני מנהל תחום רשתות המזון בלשכת המסחר.
<נמרוד הגלילי: נכון, אנחנו אותו ארגון, אבל יש דברים שאנחנו מסכימים ויש דברים שבהם יש ניגוד עניינים בין המשווקים ליבואנים ולכן חשוב שגם אני אגיד כמה דברים, ואני בטוח שיהיו פה גם רשתות מזון שירצו להוסיף.
<נמרוד הגלילי: אכן מדובר בחוק מאוד מאוד מורכב, עם סעיפים רבים, ואני בטוח שיהיה פה דיון ממצה וענייני על מנת שהחוק יעבור בצורה הטובה ביותר.
<נמרוד הגלילי: לדעתנו, יש בחוק הזה מספר בעיות, והבעיה הגדולה ביותר לדעתנו היא האחריות שהולכים להכניס למשווקים, שאולי קיימת גם היום במובנים מסוימים, להיות אחראים על מוצרים של ספקים שמאושרים על-ידי משרד הבריאות, אם זה על-ידי ייצור מקומי ואם זה על-ידי ייבוא, שעדיין נצטרך – רשת השיווק - להקים מערכת אבטחת איכות נוספת לזו שיש ליצרן.
<נמרוד הגלילי: זאת אומרת, לא ניתן יהיה לסמוך על היצרן, על הספק, על היבואן; על אף שהמוצר אושר, עדיין אצטרך לוודא את כל שאר הדברים.
<נמרוד הגלילי: זאת אומרת, אם מוצר אושר לשיווק בארץ – מייצור מקומי או מייבוא - אין סיבה שאתחיל לנהל מעקב נוסף, כרשת מזון.
<נמרוד הגלילי: אם המטרה היא להקל ולהביא לייבוא מקביל שיביא להפחתת מחירים, על רשתות המזון הדברים האלה יטילו מגבלות חדשות, מחלקת אבטחת האיכות תגדל ובסופו של דבר שכרנו יצא בהפסדנו כי העלויות של אותה רשת מזון יגדלו והמחירים של אותם מוצרים לא ירדו, ולא נצליח להפחית את יוקר המחיה.
<נמרוד הגלילי: בעיה נוספת היא הנושא של דרישת העקיבות.
<נמרוד הגלילי: היום המערך לדעת על כל מוצר ומוצר בדיוק מאיפה הגיע ולאן הוא הלך קיים, אבל בצורה מוגבלת.
<נמרוד הגלילי: למשל, אם אני מקבל חלב ממחלבה גדולה בארץ, אני מקבל אותו ממספר אתרי ייצור, ובדרך כלל מאותו אתר ייצור זה הולך לסניף מסוים.
<נמרוד הגלילי: זאת אומרת, בדרך כלל לא יגיע לאותו סניף חלב מכמה מחלבות, אבל יכול לקרות מצב שזה כן יקרה.
<נמרוד הגלילי: ואז אם אני צריך להסיר מוצר מהמדף כי יש בעיה אתו, אני אחליט אם אני מסיר באופן גורף את כל המוצרים או שאני מבצע הסרה סלקטיבית ועובר מוצר-מוצר על גבי המדף כדי לדעת אם יש הבדל בין המוצרים.
<נמרוד הגלילי: זה יכול להיות חלב או קטשופ, ולא ניתן לבצע מעקב עד הפריט האחרון בדיוק איפה הוא נמצא, כולל ניהול המלאי.
<נמרוד הגלילי: זה לא ניתן, אלה עלויות שיביאו לכך שניהול המלאי יעלה יותר וזה יתגלגל בסופו של דבר - - -
אלי אלאלוף: אז מה אתה מציע?
אלי אלאלוף: שיהיה מזון על המדף – חלב או קטשופ - בלי שנדע מאיפה הוא בא?
<נמרוד הגלילי: אנחנו יודעים מאיפה זה בא, ואם יש מוצר בעייתי ויש דרישה להסיר מוצר מהמדף – ויש פה נציגים מרשתות המזון שיוכלו להרחיב בנושא - אפשר לדעת.
<נמרוד הגלילי: אם תהיה בעיה ולא אדע להפריד – אוריד את כל המוצר מהמדף.
<נמרוד הגלילי: אם אני מסוגל לבצע את האבחנה אעשה אבחנה סלקטיבית ואוריד רק את אותם מוצרים שהגיעו מאותו אתר ייצור.
אלי אלאלוף: זה לטובת היצרן; אם הוא ידע מה שלח ומה הסתבך בדרך, זה כדאי לו שיידע מה הוא שלח ולאן.
<נמרוד הגלילי: זה בסדר, אבל יש כאן יכולת מוגבלת.
<נעה בן שבת: אז מבחינת
<נעה בן שבת: כם עדיף להשאיר את חסמי הייבוא בעינם כדי למנוע כניסה של מזון שלא יודעים - - -?
<נמרוד הגלילי: לא אמרתי את זה.
<נעה בן שבת: אנחנו הרי מדברים על משהו שבא כיוון שפתחנו את הייבוא, כיוון שנכנסים מוצרי מזון שהבדיקה שלהם נשארת רנדומלית בנמלים, וכרגע הבדיקה תעבור לשוק, אז אתה אומר שאתה לא יכול לקיים את הבדיקה בשוק אז עדיף להשאיר את חסמי הייבוא?
<נמרוד הגלילי: לא אמרתי להשאיר.
<נמרוד הגלילי: אני חושב שהסרת החסמים על הייבוא טובה.
<נמרוד הגלילי: אני אומר שיכולת העקיבות של רשתות המזון עד רמת הפריט האחרון בדיוק בדיוק, ואם הוא נמכר או לא נמכר, היא מוגבלת.
אלי אלאלוף: תהיה התייחסות מאלי או אמיר.
<נמרוד הגלילי: שני נושאים נוספים, ברשותך.
<נמרוד הגלילי: אחד זה נושא הגדרות ייצור – החוק הזה ידרוש דברים מאוד בסיסיים, כמו למשל, הכנת גבינה חתוכה מראש של אותו סניף רשת מזון, תצטרך לקבל רישיון יצרן.
<נופר טל: גם היום זה קיים.
<נמרוד הגלילי: גם אם זה קיים היום, הדרישה הזאת בחקיקה וחידוש הרישיון יביאו לכך שהצרכן הוא זה שייפגע.
<נמרוד הגלילי: זה בסדר שדורשים דברים מסוימים, אבל אולי לא על כל דבר צריך לקבל הגדרות של רישיון יצרן.
<נמרוד הגלילי: צריך לחשוב על איזה פעולות צריך ועל איזה פעולות לא צריך, עד כמה אותו מוצר רגיש או לא רגיש.
<נמרוד הגלילי: אני חושב שצריך לבצע על זה מחשבה מעמיקה.
<נמרוד הגלילי: נקודה אחרונה, ברשותך, היא עניין העיצומים הכספיים.
<נמרוד הגלילי: זה בסדר שיש עיצומים כספיים ויש אכיפה פלילית ואכיפה אחרת, אבל מדובר בעיצומים – אם אני משווה אותם לחוקים אחרים – שהם פי שלושה ופי ארבעה מחוקים מקבילים.
<נמרוד הגלילי: נכון, זה בריאות ואם מוכרים מוצר עם סימון ויש טעות בסימון על גבי המוצר, יש לזה השלכות.
<נמרוד הגלילי: עדיין, עיצום של 50,000 שקלים, כשזה יכול להיות פי שניים ופי ארבעה, עד 200,000 שקלים, זה עיצומים ענקיים ובסופו של דבר כל הדברים האלה, אם הם נעשים בתום לב ולא בכוונה, צריך לבחון אותם כי זה מתגלגל.
<נמרוד הגלילי: תודה.
אלי אלאלוף: עורכת דין גליה שגיא מהתאחדות התעשיינים, תודה.
<גליה שגיא: בוקר טוב.
<גליה שגיא: גם אני רוצה לברך על הכוונה.
<גליה שגיא: התאחדות התעשיינים מכירה בצורך של הסדרת הפיקוח על המזון בישראל.
<גליה שגיא: אין ספק שעד כה היה מדובר בחוק מאוד ארכאי וישן, שהיה בנוי טלאי על טלאי, ויש צורך בהסדרה.
<גליה שגיא: אין ספק שמדובר כאן בהזדמנות היסטורית.
<גליה שגיא: זה חוק מאוד גדול עם הרבה מאוד השלכות, והיה עדיף שהוא לא היה נכנס לחוק ההסדרים כפרק ז', גם מבחינת - - -
אלי אלאלוף: אולי בזכות
אלי אלאלוף: כם חוק ההסדרים יביא גם חוקים טובים מאוד, בסיסיים, ולא רק דברים אחרים.
<גליה שגיא: אני מקבלת את מילתו של יו"ר הוועדה שהדיונים יהיו ממצים וארוכים, ושק השינה שלנו יהיה אתנו.
אלי אלאלוף: בינתיים לא עצרנו אתכם.
אלי אלאלוף: דיברתם חופשי.
<גליה שגיא: החוק נקרא "רפורמת הקורנפלקס", וחשוב לי לשים את הדברים על דיוקם.
<גליה שגיא: מתוך 145 עמודים ומתוך מעל 300 הסעיפים, חמישה עמודים מדברים על רפורמת הקורנפלקס.
<גליה שגיא: ראינו גם במצגת, החוק מדבר על הסדרה של כל שרשרת הערך ומשפיע על כל שרשרת הערך.
<גליה שגיא: רפורמת הקורנפלקס כבודה במקומו מונח, היצרנים גם הם מתעסקים בנושא של יוקר המחיה ומה אפשר לעשות כדי להוזיל, ואין ספק שהחוק כולל הרבה מאוד הוראות חשובות ומועילות אבל גם דברים שבהם אנחנו רוצים להרים את הדגלים ולהעיר, דברים שמכבידים ודורשים שינוי.
<גליה שגיא: אגע בשלושה דברים בקצרה לגופו של עניין.
<גליה שגיא: ברפורמה אנחנו מדברים על מאבק ביוקר המחיה.
<גליה שגיא: החוק לא מדבר, כמו שאנחנו חושבים, על אימוץ רגולציה זרה.
<גליה שגיא: סעיף המטרות קובע את אמות המידה: ייקבעו אמות המידה בהתאם למקובל במדינות המפותחות, לרבות בתקנים בין-לאומיים.
<גליה שגיא: לשמחתנו, הובהר בסעיף 328 כי כאשר השר מתקין תקנות הוא יבחן את האפשרות לאמץ רגולציה זרה ומתקדמת.
<גליה שגיא: לשיטתנו, זה אכן צעד משמעותי אבל הוא לא מספיק.
<גליה שגיא: אנחנו רוצים שברירת המחדל תהיה אימוץ של רגולציה זרה, ויש לזה כמה טעמים:
<גליה שגיא: התקנות בישראל מיושנות לעומת התקנות במדינות המפותחות ובדירקטיבות האירופאיות, שהתקנות שם מתקדמות ומאוד מפורטות.
<גליה שגיא: להתחיל עכשיו להתקין תקנות ברמת פירוט מאפס ידרוש השקעת משאבים וזמן רבה.
<גליה שגיא: גם בהיבט של יבוא ויצוא - כל עוד התקינה בישראל היא לא בין-לאומית, זה מכביד גם מבחינת הייבוא וגם מבחינת הייצוא, ואני רוצה להתמקד בנושא של ייבוא חומרי גלם.
<גליה שגיא: כאשר יצרני המזון מייבאים חומרי גלם - ורבים מחומרי הגלם צריך לייבוא כי הם לא נמצאים בישראל - צריכים לעמוד בתקינה ישראלית, שהיא תקינה מחמירה ולא דומה לפעמים או זהה לתקינה שנמצאת במדינות מפותחות, וזה לא כמו יבואן שעומד בתקינה רק במוצר הסופי.
<גליה שגיא: זאת אומרת, אם אני רוצה לייצר עוגיית שוקולד צ'יפ, אני צריכה שחומרי הגלם שלי – קמח וקקאו – יעמוד בפני עצמו בתקינה, בעוד שהיבואן נבחן רק לפי התקינה של המוצר הסופי, של השוקולד צ'יפ.