GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק שמולי: זאת בעצם הצעת חוק שמלווה אותנו עוד מהכנסת הקודמת.
איציק שמולי: אני שמח שיש תמיכה בכל סיעות הבית, כפי שאמר היושב ראש.
איציק שמולי: אני שמח על תמיכת כל חלקי הבית בהצעת החוק, ברעיון שבא ואומר שאנחנו יותר לא מוכנים להסתפק במילה ייצוג הולם כמילה שהיא בעצם מורכבת מאותיות מתות בספר החוקים של מדינת ישראל.
איציק שמולי: פעם אחרי פעם אנחנו מגלים – בדרך כל זה גם במגזר הציבורי אבל גם מגזר הפרטי - שכאשר משאירים דברים כאלה לטוב ליבם של אנשים, לצערי יותר מדי פעמים אנחנו מגלים שכנראה מה שאמור היה לקרות באופן טבעי וזה שאנחנו אומרים לילדים שלנו שנכון לשלב ילדים עם מוגבלות, עם צרכים מיוחדים, בכיתות הכי נמוכות בבתי הספר ובגן – היינו מצפים שיקרה אותו דבר במקומות העבודה עם ההורים שלהם אבל מה לעשות שבא דוח מבקר המדינה משנת 2009, אני חושב, וקבע שהדבר הזה פשוט כמעט ולא קורה.
איציק שמולי: על הרקע הזה מגיעה הצעת החוק.
איציק שמולי: הצעת החוק מבקשת להכניס תוכן בתוך המושג הזה של ייצוג הולם ולקבוע שבגופים ציבוריים, לא רק במשרדי הממשלה, יהיה ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות כפי שהם מוגדרים כבר היום בחוק.
איציק שמולי: זה הרקע להצעה אדוני היושב ראש.
איציק שמולי: אני מאוד מקווה שאנחנו נוכל לדחוף ולהוביל את הצעת החוק, להשלים את הליכי החקיקה במהרה.
איציק שמולי: אני חושב שזה מסוג הנושאים שיש עליהם קונצנזוס בבית הזה והם לא נושאים פוליטיים.
איציק שמולי: אולי עוד הערה אחת.
איציק שמולי: בכנסת הקודמת, בתקופת הכהונה של הכנסת הקודמת, בעקבות הסכם שנחתם בין ההסתדרות הכללית שדוחפת את העניין הזה בכל הכוח לבין ארגון המעסיקים, שגם הוא גילה גדלות רוח ונרתם למאמץ, נחתם אותו הסכם קיבוצי שבסופו של דבר מחיל את החובה הקדושה הזאת על המעסיקים הפרטיים.
איציק שמולי: תבינו איזה מצב אבסורדי קורה כאן.
איציק שמולי: בעצם מצד אחד, כאשר מדובר במדינה, יש איזושהי התנערות מהחובה ומצד שני המעסיקים הפרטיים לקחו על עצמם משהו שהמדינה הייתה אמורה להקדים אותם ולעשות לפני זמן רב.
איציק שמולי: זה נכון שנעשו אי אילו צעדים גם במישור של המגזר הציבורי, פעולות שעשה השר בנט, אבל אנחנו מבקשים לעגן את הדבר הזה בחקיקה כך שזה לא יהיה נתון לשינויים תכופים ומהירים, ובמקום זאת המדינה תתחיל לקדם מדיניות משמעותית ועקבית בתחום הזה.
איציק שמולי: אני רוצה גם להודות למי שהגישו אתי את ההצעה במקור.
איציק שמולי: כאן כבר חתומים על הצעת החוק הזאת חלק מהחותמים, אבל בכנסת הקודמת 82 חברי כנסת חתמו על הצעת החוק, חלקם גם יושבים כאן.
אילן גילאון: כמה מתוכם כבר לא כאן.
איציק שמולי: יש כמה כאלה.
איציק שמולי: אני רוצה כמובן להודות ליואב קיש ולנורית קורן שהגישו הצעת חוק נוספת, מקבילה.
איציק שמולי: אני בטוח שבזכות שיתוף הפעולה נוכל לקדם את הצעת החוק במהרה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין כאן את נוכחותם של חברי הכנסת נורית קורן, אילן גילאון, מאיר כהן ויואב קיש.
אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.
אלי אלאלוף: יואב, בבקשה.
יואב קיש: כבוד היושב ראש, לגבי הצעת החוק לשילוב עובדים עם מוגבלויות בגופים הציבוריים, אני רוצה לפתוח בכמה דברים שבעיני הם מאוד מאוד משמעותיים.
יואב קיש: ראשית, לא מדובר בהצעה עם עלות תקציבית.
יואב קיש: מדובר בהצעה שתביא הרבה כסף למשק.
יואב קיש: יושבים כאן הרבה נציגים של משרדי הממשלה ואני רוצה שזה יהיה מסר שיעבור לכל אותם פקידים שלא כולם נמצאים כאן.
יואב קיש: אם אנחנו – וזה נאמר בדוח של משרד הכלכלה וצוין בדוח מבקר המדינה - נצליח לעמוד במהלך הזה, אנחנו פותחים כאן ערוץ נוסף לצמיחה למשק הישראלי שבעבודה שנעשתה שם כימתו אותו בכחמישה מיליארד שקלים.
יואב קיש: לכן אני לא חושב ששיקולים כלכליים או עלויות צריכות להיות בכלל רלוונטיות בדיון הזה של החוק ובעניין הזה אני חושב שזה מסר חשוב מאוד שיצא כפה אחד מהוועדה.
יואב קיש: באמת הצלחנו לקדם את הצעת החוק הזאת בגלל שתי סיבות עיקריות.
יואב קיש: האחת היא הקונצנזוס שיש בבית הזה מכל החברים - איציק שמולי בהצעת חוק שהוביל בקדנציה הקודמת, נורית קורן שיחד אתי הגשנו את הצעת החוק הזאת ועשינו מהלך כדי לקדם אותה גם בוועדת השרים לחקיקה - ובעצם יש קונצנזוס גם בבית הזה וגם אצל השרים אבל העניין אמור להיות מושלם יחד עם הסכמות ובתיאום עם משרדי הממשלה שנציגיהם נמצאים כאן.
יואב קיש: אנחנו נשמע אותם ונקשיב להערות שקיימות באופן טבעי ונתייחס אליהן בשאיפה לגבש הצעה מוסכמת בהקדם.
יואב קיש: גם לזה אני רוצה להתייחס כי ה-בהקדם הוא חשוב מבחינתי.
יואב קיש: אני לא רוצה להיות במצב שהחוק הזה, עם כל הכבוד לחוק הקודם שיש חברי כנסת שהגישו אותו לא נמצאים כאן.
אלי אלאלוף: הכנסת הזאת היא לארבע שנים.
יואב קיש: זה לא מעניין אותי.
יואב קיש: אני עושה את זה ASAP.
אילן גילאון: תגיד לפחות לארבע שנים.
יואב קיש: גם אם היא תהיה לעוד שנה, החוק הזה כבר יעבור קריאה שלישית.
יואב קיש: הכנסת תהיה ארבע שנים, אבל זה לא מעניין.
יואב קיש: אנחנו נמצאים במושב שבעוד כשלושה שבועות מסתיים.
יואב קיש: אני הייתי מאוד רוצה להגדיר כיעד לוועדה לסיים את כל הפגישות שנדרשות עד סוף המושב ועוד נספיק במושב הזה להעביר אותו בקריאה ראשונה.
יואב קיש: אני חושב שאם לא, אנחנו מגיעים לאוקטובר והדבר הזה יש לו את הבעיה הטבעית של לוחות הזמנים.
יואב קיש: לכן אני מבקש גם מכל הנוכחים וגם ממך היושב ראש את הנושא הזה לשים באמת בסדר עדיפויות, להיות תכליתיים, לקדם, להתמודד ולהגדיר לוחות זמנים כדי שנוכל להשלים את ההצעה בקריאה ראשונה בתוך שלושה שבועות.
יואב קיש: זה בגלל התמיכה ובגלל שבאמת המקום הוא שבעצם יש לחוק הזה גיבוי מכל הבית.
יואב קיש: לגבי החוק עצמו.
יואב קיש: יש כמה דברים שאני חושב שצריך להתייחס אליהם אבל אני לא בטוח שיהיה נכון לעשות את זה עד הקריאה הראשונה.
יואב קיש: צריך לבנות את תקופת הרמפה, איך עולים מהמצב הקיים לאחוזים הנדרשים, דבר שלא מוגדר היום בחוק.
יואב קיש: זאת אומרת, אין כוונה שכל עובד חדש שייקלט מן הסתם יהיה עובד עם מוגבלויות כדי להשלים את המכסות אבל צריך יהיה להגדיר תקופה בה יש איזו הטיה לכיוון העובדים עם המוגבלויות כדי לעמוד ביעדים שהוגדרו בחוק.
יואב קיש: זה נושא אחד שצריך להגדיר.
יואב קיש: בכלל, כל הנושא של אנשים עם מוגבלויות, ההגדרה הזאת גם צריכה להיות ממצה והיא פתח "למשחק" עם החוק לפה או לשם, כי אם מדובר על מוגבלות זמנית, האם היא נכנסת או לא נכנסת לעניין.
יואב קיש: אני לא בטוח שאנחנו נצטרך לעשות את ההחלטות האלה עד הקריאה הראשונה אבל זה נושא שהוועדה צריכה לחשוב עליו.
יואב קיש: יכול להיות שאם אנחנו אומרים שאנחנו מבינים שהנושא הזה אולי טיפה יותר מורכב והוא ידרוש העמקה גדולה, נדחה את זה ונדון בזה בין הקריאה הראשונה לשנייה ונחסוך את כל המהלך הזה.
יואב קיש: זה לשיקול דעת הוועדה, אבל הנושא הזה של הגדרת המוגבלויות הוא חשוב.
יואב קיש: כמובן כל נושא האכיפה, בדיקה ואחריות של החקיקה.
יואב קיש: שוב אני רוצה להודות לכל השותפים שהובילו את החוק הזה כאשר הראשונה היא נורית קורן שבעצם שנינו יחד הובלנו אותו ולשאר החברים שחתומים כאן על הצעת החוק.
יואב קיש: כמובן אני מודה לכל חברי הכנסת ששותפים להעברת החוק.
אלי אלאלוף: הסתייגות אחת.
אלי אלאלוף: לצערי הכנסת יוצאת לפגרה ולכן בשלושת השבועות הקרובים העומס על הוועדה הוא אדיר.
אלי אלאלוף: לכן אני לא מבטיח ולא רוצה שיהיו אשליות אבל ברור שזה יהיה בין הנושאים הראשונים שיעלו מיד אחר הפגרה, דהיינו בחודש אוקטובר.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת אילן גילאון ואחר כך נשמח שאחיה קמרה יתייחס.
אלי אלאלוף: מצטרף אלינו חבר הכנסת ישראל אייכלר.
אילן גילאון: ברכות למניחי הצעת החוק.
אילן גילאון: אין ספק שאי אפשר להפריז בחשיבות של החוק הזה.
אילן גילאון: חוקים אצלנו הם ברירת מחדל כי הם מתקנים דברים שממילא לא היו צריכים להיות מקולקלים.
אילן גילאון: אני רק רוצה להזכיר לכם שהחוק הזה בא לחזק חוק קיים שמדבר על ייצוג הולם במערכות הציבוריות.
אילן גילאון: בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות קיים סעיף שמדבר על ייצוג הולם.
אילן גילאון: אני תמיד חוזר ואומר כאן שאת החוק שאנשים יהיו בני אדם אנחנו לא יכולים לחוקק.
אילן גילאון: כאשר אתה אומר ייצוג הולם, יש מי שמוצא שייצוג הולם היא המציאות שקיימת היום.
אילן גילאון: במציאות של היום מעל ארבעים אחוזים מהאנשים עם מוגבלות, אנשים מוגבלים, אינם מועסקים בסופו של דבר.
אילן גילאון: אני רוצה להזהיר את עצמנו ולהעיר גם לגבי החוק הזה שצריך בדיוק לראות באיזה תחומים המוגבלויות.
אילן גילאון: יש מוגבלויות בעיקר בתחום הנפש או בתחום הקוגניציה שהם החצר האחורית של המוגבלויות וצריך לייצר מצב כזה שמשרד לא יוכל להתחמק בצורה כזאת או אחרת אלא הוא יהיה מחויב לגייס את המכסה.
אילן גילאון: אנחנו חייבים להביא חוק שהאדם המוגבל יהיה רנטבילי, קודם כל מבחינת תוקף החובה על המערכת הציבורית ומבחינת ההטבות שצריכה לקבל מערכת פרטית כדי להעסיק אותו.
אילן גילאון: אני רוצה להגיע למציאות כזאת שמפעל פרטי יחפש את האדם המוגבל בעיקר בטכנולוגיה שהיום קיימת ששמונים אחוזים מהאנשים יכולים לעשות כאשר עיקר הבעיה היא דעות קדומות שלא מאפשרות נגישות לאנשים.
אילן גילאון: לכן, בדברים האלה, בכל חוק כך צריך לנהוג וכמובן גם בחוק הזה.
אילן גילאון: דיווח כמותי תקופתי כדי לדעת היכן אנחנו עומדים.
אילן גילאון: כמותי ולא איכותי.
אילן גילאון: כמותי כי בדבר הזה צריך לדייק.
אילן גילאון: אני כמובן מצטרף לברכות על החוק כי זה הבון טון של העניין, של התעסוקה.
אילן גילאון: חברים, תעסוקה היא ממרכזת ונותנת לאדם את החיבור הנכון ביותר למערכת החיונית של החיים, יותר מכל תחום אחר.
אילן גילאון: אם הייתי צריך להקדים מה קודם למה, מגורים או תעסוקה, אני אומר חד משמעית תעסוקה.
אלי אלאלוף: אחיה, סליחה, תיקון קטן ברשות הדיבור כי חברת הכנסת עאידה סלימאן צריכה לצאת לישיבת הוועדה שלה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לברך קודם כל את חברי הכנסת וחברות הכנסת שיזמו את הצעת החוק גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הנוכחית.
עאידה תומא סלימאן: הם ממשיכים את הדרך ולוקחים על עצמם את המשימה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה צעד מבורך.
עאידה תומא סלימאן: כל העניין של תעסוקת אנשים עם מוגבלויות לקוי בחסר אצלנו ועדיין הציבוריות הישראלית לא ממש קולטת מה אנחנו מחמיצים ולא רק מבחינה כלכלית אלא מבחינת אינטגרציה של האוכלוסייה בתוך כלל האוכלוסייה הישראלית.
עאידה תומא סלימאן: צריך להבין שאלה אנשים עם מוגבלויות ולא כמו שפעם קראו לזה אנשים מוגבלים.
אילן גילאון: הסמנטיקה פחות חשובה.
אילן גילאון: יותר מדי מתעסקים כאן בסמנטיקה ופחות בחלוקה.
אילן גילאון: יש כאלה שאומרים בעלי מוגבלויות, כאילו הם בעלי בתים.
עאידה תומא סלימאן: אני התכוונתי שדווקא השילוב בתעסוקה לא רק יתרום כלכלית אלא גם יתרום לסמנטיקה ולהבנה מה עומד מאחוריה.
עאידה תומא סלימאן: רציתי להסב את תשומת לב הוועדה והיוזמים לכך שבעצם כל הנושא של נשים עם מוגבלויות בתעסוקה, שם יש אפליה כפולה ומכופלת.
אילן גילאון: אפליה משולשת לגבי נשים ערביות מוגבלות.
עאידה תומא סלימאן: אתה תמיד גונב לי את המשפט.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה שהעלית את זה.
אלי אלאלוף: חברי הוועדה, אתמול קיבלנו מחמאות ממרכזת הפרוטוקולים של הכנסת.
אלי אלאלוף: היא אמרה שאחד הדברים היפים שיש בוועדה הזאת זה שיש רק אחד שמדבר.
אלי אלאלוף: בואו נמשיך כך.
אילן גילאון: זה אומר שאלה בעיקר גברים כי הם לא יכולים לעשות שני דברים בבת אחת.
עאידה תומא סלימאן: רציתי לומר שבעצם ייצוג הנשים בתוך הקבוצה המועסקת הזאת, הוא פחות ממספר הנשים שנמצאות באוכלוסיית הנשים עם מוגבלויות והייתי רוצה שהחוק ינסה לשמור על עצם העובדה, מהתחלה, של ייצוג מגדרי בתוך הייצוג ההולם עליו אנחנו מדברים ולפחות להגיד שבכל ייצוג כזה יהיו לפחות ארבעים אחוזים מכל מגדר.
עאידה תומא סלימאן: הסטטיסטיקה אומרת שב-2014 המחלקה שאמורה לטפל בפניות של מעסיקים שרוצים להתאים את מקומות העבודה שלהם לאנשים עם מוגבלויות, שמונים אחוזים מהפניות שהיא קיבלה ממעסיקים היו בקשות להתאמת מקום העבודה לגברים עם מוגבלויות.
עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת, זה משקף את המצב במקומות התעסוקה ומי מתוך האנשים עם המוגבלויות מועסק.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה שבחוק יהיה ניסיון להדגיש את החשיבות של שוויון באפשרויות התעסוקה.
אלי אלאלוף: אחיה קמארה, בבקשה.
<אחיה קמארה: תודה רבה לכבוד היושב ראש.
<אחיה קמארה: אני מאוד מודה לחברי הכנסת שיזמו את הצעת החוק הקודמת ואת הצעת החוק הנוכחית.
אלי אלאלוף: אחיה, תציג את עצמך.
<אחיה קמארה: במשך שנים אנחנו עסוקים בשאלה הזאת של עידוד תעסוקת אנשים עם מוגבלות.
<אחיה קמארה: כמו שאמר חבר הכנסת קיש וגם חבר הכנסת שמולי, הרעיון הוא ליצור מצב שהציבוריות הישראלית תאמין שכאשר אנשים עם מוגבלות עובדים, הם תורמים לא רק לעצמם אלא גם למשק הישראלי ולשירות הציבורי במקרה בו אנחנו דנים.
<אחיה קמארה: לצערנו יותר מדי פעמים המעסיקים לא מאמינים בנו האנשים עם המוגבלות, לא מאמינים שאנשים עם מוגבלות יכולים ורואים רק את המוגבלות במקום את היכולות.
<אחיה קמארה: את השינוי התפיסתי הזה אנחנו עוד לא הצלחנו לעשות במדינת ישראל וכמו שנאמר לפני, זה משפיע על הנושא של חינוך, על השילוב בחינוך, על החיים בקהילה, על קבלת החלטות עצמאית וכמובן על הנושא של שילוב בתעסוקה.
<אחיה קמארה: הצעת החוק הזאת היא חשובה מאוד בגלל שבשנים האחרונות נעשו מאמצים אדירים על ידי משרדי הממשלה ליצור שיפור בשיעור התעסוקה של אנשים עם מוגבלות אבל הדוח השנתי של הנציבות שלנו שמעיד על מצבם של אנשים עם מוגבלות בישראל, מראה שלאורך השנים, למרות כל המאמצים האלה, השינוי לא היה גדול.
<אחיה קמארה: עדיין קצת יותר מחמישים אחוזים מתוך 800 אלף האנשים עם מוגבלות בגילי עבודה בישראל נמצאים בתוך מעגל התעסוקה.
<אחיה קמארה: גם אלה שעובדים, עובדים פעמים רבות בחלקיות משרה ובשכר נמוך.
<אחיה קמארה: המטרה של החוק הזה, למיטב ראייתי, היא ליצור מצב שהשירות הציבורי מוביל את המגמה הזאת של שיעור תעסוקת אנשים עם מוגבלות.
<אחיה קמארה: כמו שנאמר כאן, ההסתדרות חתמה על הסכם עם המעסיקים, הוחל צו הרחבה, יש באז גדול בכל הנושא הזה אבל חשוב שלמרות החלטת הממשלה שבוע לפני נפילת הממשלה הקודמת לקבוע יעד של שלושה וחמישה אחוזים העסקה של עובדים עם מוגבלות בממשלה, הדבר יעוגן בחוק וייצור מצב שהממשלה היא זאת שמובילה בתחום.
<אחיה קמארה: כרגע, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 2.2 אחוזים מעובדי הממשלה, מאותם שישים אלף עובדי ממשלה, הם אנשים עם מוגבלות, נקרא לזה חמורה במידה מסוימת, ואני רואה את נציגת נציבות שירות המדינה שמאשרת את הדברים.
<אחיה קמארה: לדעתנו חשוב בדיונים הקרובים להתייחס לשלושה נושאים: הנושא הראשון הוא הקשר בין היעד הזה שנמצא כאן של חמישה אחוזים להגדרה של אדם עם מוגבלות.
<אחיה קמארה: בגלל שהיעד הוא יחסית צנוע, צריך ליצור מצב שאנחנו מגדירים בצורה ברורה מי הם האנשים שזכאים לאותו ייצוג הולם ומי הם האנשים שזכאים לאותה – זאת לא הטבה – משרה.
<אחיה קמארה: הנושא השני הוא נושא האכיפה.
<אחיה קמארה: לצערנו בלי אכיפה מסוימת, דברים לא יתקדמו וצריכה להיות חובת דיווח.
איציק שמולי: יש חובת דיווח.
איציק שמולי: בכל גוף ציבורי יש ממונה וגם חובת דיווח לכנסת.
<אחיה קמארה: הנושא השלישי הוא הנושא של כלים לסייע לממשלה ולגופים הציבוריים לבצע את תפקידם.
<אחיה קמארה: אותן 45 משרות ייעודיות שנקבעו לפני שלוש שנים או ארבע שנים, 45 משרות ייעודיות בשירות הממשלה, עדיין לא כולן אוישו.
<אחיה קמארה: כלומר, הממשלה לא מצליחה לבצע את הצעד הצנוע הזה של איוש 45 משרות.
<אחיה קמארה: נמצא כאן נציג משרד הכלכלה ויש לו מרכזי מעסיקים.
<אחיה קמארה: צריך לקום איזה גוף או שיורחבו התפקידים של מרכזי המעסיקים כדי לסייע לממשלה ולגופים הציבוריים לעמוד בחוק הזה ויבצעו את תפקידם כי כרגע אנחנו לא ממש מצליחים לבצע את זה ואפילו לעמוד ביעדים המאוד צנועים שקבענו לעצמנו.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת ישראל אייכלר ואחר כך נציגת נציבות שירות המדינה.
ישראל אייכלר: כבוד היושב ראש, אני רוצה להצטרף לברכות לך על קיום הדיון החשוב הזה, ובעיקר ברכות לחברי הכנסת שהציעו את הצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות.
ישראל אייכלר: דובר כאן קודם על הרבה סוגים של מוגבלות.
ישראל אייכלר: המעלה של המוגבלות שהיא לא מפלה בין דתיים, חרדים, חילוניים, ערבים, נשים וגברים.
ישראל אייכלר: לאף אחד אין ביטוח נגד מוגבלות.
ישראל אייכלר: אני מאוד מצטרף לניסוח שאומר אנשים עם מוגבלויות ולא אנשים מוגבלים כי ביניהם יש כאלה שממש פורצי דרך בכישורים שלהם בתחומים שהם יכולים.
ישראל אייכלר: אני לא יכול שלא להתייחס לעובדה שיש חוק ייצוג הולם לאנשים בעלי מוגבלויות, יש חוק ייצוג הולם לאנשים מאתיופיה, יש חוק ייצוג הולם לערבים, יש חוק ייצוג הולם לנשים וחוץ מאשר לגברים, יש כמעט לכולם חוק ייצוג הולם.
ישראל אייכלר: אבל יש ציבור אחד שכבר כמה וכמה פעמים אני הגשתי הצעת חוק, חבריי מיהדות התורה הגישו הצעת חוק ולא זו בלבד שאף אחד לא הצטרף כמו שאני רואה כאן בלי עין הרע הצטרפות גדולה, אלא שהממשלה, וזה אמור לגבי כל הממשלות עד היום הזה, מסרבת להכיר בייצוג הולם לציבור של 800 אלף נפשות שמגבילים אותם בבירוקרטיה וכמעט ולא תראה אותם במשרד ציבורי כלשהו וגם במגזר הפרטי שמיישם את הוראות נציבות המדינה כמו בבנקים ובמקומות אחרים, עשו להם סעיף קטן ובו מדברים על תארים אקדמיים בידיעה ברורה שבמדינה יהודית יש מערכת חינוך שלמה שנותנת השכלה יהודית תורנית שבמשך אלפי שנים למדו אותה.
ישראל אייכלר: אילו לא הייתה קמה מדינה יהודית, לא הייתי בא בטענות, לא לבריטים ולא לתורכים, אבל מדינה כזאת שלא מכירה, אני אומר אל תכירו אבל אל תגבילו עובדים אלא כל תואר שאתה מבקש למשרה, תבקש את התואר הרלוונטי לאותה משרה.
ישראל אייכלר: אני לא מצפה שייקחו רופא שלא למד רפואה.
ישראל אייכלר: אני לא מצפה שייקחו מהנדס שלא למד הנדסה, אבל בכל שירות המדינה – ואתה אמרת שישים אלף ואני חושב שבמגזר הציבורי יש 700 אלף משרות.
ישראל אייכלר: לפני כמה שבועות אמר הרב אריה דרעי דבר שלא שמתי לב אליו.
ישראל אייכלר: לפני עשרים שנים, עת הוא היה שר, כאשר הוא היה יושב בישיבות משרדי הממשלה, הוא היה רואה כיפה סרוגה אחת, כיפה שחורה אחת וכולם בלי כיפות, והיום בכל מקום שהוא מגיע, חלק גדול מאוד עם כיפות סרוגות, כמעט כמו מספר חסרי הכיפות, ואותה כיפה שחורה אחת.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, המדינה מדברת כל כך הרבה על שלוב החרדים בתעסוקה ויצאו כל כך הרבה דוחות בצורך הזה.
ישראל אייכלר: השבוע האקונומיסט בלונדון קיבל חומר מישראל, כמו כל הדברים שמקבלים מישראל, לפיו החרדים מתפרנסים ולא עובדים, אוכלים ולא עובדים.
אילן גילאון: למה זה שייך לעניין הזה כאן?
ישראל אייכלר: מדברים על ייצוג הולם.
ישראל אייכלר: חוק ייצוג הולם לחרדים ולא להגביל אותם.
אילן גילאון: למה זה שייך לכאן?
אילן גילאון: אנחנו לא מדברים כאן לא על נשים ולא על חרדים.
ישראל אייכלר: אל תתווכח אתי כי אני לא מתווכח אתך.
ישראל אייכלר: יש חרדים מוגבלים והם כלולים בחוק הזה.
אילן גילאון: דבר על מה שאתה רוצה.
יואב קיש: הוא אומר מה שאמרה עאידה.
יואב קיש: היא מדברת על נשים עם מוגבלויות והוא אומר חרדים עם מוגבלויות.
אלי אלאלוף: זאת לא הזדמנות להעלות דברים מהותיים מאוד.
אלי אלאלוף: אנחנו כאן באנו לדבר על אנשים עם מוגבלויות.
אלי אלאלוף: לא נעלה דברים עקרוניים, במיוחד שהם במחלוקת בין חברי הכנסת כי זה לא יאפשר דיון ענייני בנושא לשמו התכנסנו.
אלי אלאלוף: אם נעשה זאת, לכל אחד מאתנו יש הרבה הערות שאולי לטובת צד אחד ולרעת צד שני.
אלי אלאלוף: אני מציע, ישראל, תסיים את דבריך בנושא הזה של המוגבלויות.
ישראל אייכלר: מותר לי לבקש מהיושב ראש לקיים דיון בעניין הזה שהעליתי?
אלי אלאלוף: ודאי, אבל לא עכשיו.
ישראל אייכלר: אני מציע את זה.
אלי אלאלוף: תאמצו את כל חוקי המדינה ואני אשמח ללכת אתכם עד הסוף.
ישראל אייכלר: אותה דרישה הייתה לך כלפי הערבים, שיאמצו את כל חוקי המדינה?
אלי אלאלוף: אני רוצה להבדיל בין חרדים לערבים, כציוני יהודי.
יואב קיש: אייכלר, זה כל כך מיותר.
אלי אלאלוף: זה לא הזמן עכשיו.
ישראל אייכלר: אני אומר שאנחנו כפופים לכל חוקי המדינה.
אילן גילאון: אתה דיברת על חלוקת ירושלים.
אלי אלאלוף: לא, סליחה.
אלי אלאלוף: אילן, לא.
אלי אלאלוף: חברים, זה לא הזמן.
ישראל אייכלר: אני חוזר לנושא שאתה רוצה ואני לא מוותר על כל מה שאמרתי.
ישראל אייכלר: אני מבקש ממך בפומבי שבפעם הבאה או מתי שתבחר יתקיים דיון על הנושא הזה בוועדת העבודה.
ישראל אייכלר: עכשיו משפט אחד לנושא שלפנינו.
ישראל אייכלר: גם בעניין של בעלי מוגבלויות, בחמישה אחוזים ובשלושה אחוזים, אשמח מאוד להיווכח שבעלי מוגבלויות חרדים משולבים במקומות העבודה במגזר הציבורי בדיוק כמו האחרים.
אלי אלאלוף: מסכים.
ישראל אייכלר: אני למשל רואה כאן בכנסת אנשים בעלי מוגבלויות ואני מאוד מברך על כך.
ישראל אייכלר: אולי אני טועה, אבל אני לא מכיר חרדי אחד.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לפתוח את זה לדיון כרגע.
אילן גילאון: תהיה תת חלוקה כמה בתוך המוגבלים צריכים להיות חרדים.
אלי אלאלוף: נציגת נציבות שירות המדינה.
<רינה צזנה: אני מאגף תכנון אסטרטגי בנציבות שירות המדינה.
<רינה צזנה: בעקבות ההחלטה בנובמבר 2014, החלטת הממשלה, הוקמה ועדה שמשלבת את כל הגורמים בשירות המדינה וגם מחוץ כדי להגדיר איך אנחנו מיישמים את ההחלטה.
<רינה צזנה: אנחנו לקראת סיום העבודה של הוועדה.
<רינה צזנה: עכשיו השלב להציג בפני הנציב.
אלי אלאלוף: מתי הדוח יהיה מוכן להצגה בפני הוועדה הזאת?
<רינה צזנה: אני מניחה שאחרי הישיבה אצל הנציב שצריכה להיות בשבועיים-שלושה הקרובים.
אלי אלאלוף: אנחנו יכולים לקבוע לקראת אוקטובר?
אלי אלאלוף: הדוח יהיה מוכן?
<רינה צזנה: כן.
אלי אלאלוף: אנחנו רושמים את זה.
אלי אלאלוף: זאת תהיה הזדמנות להעלות מספר נושאים נוספים ומעקב כי הנושא הזה הוא כל כך מורכב שבוודאי לא נסיים אותו היום.
<רינה צזנה: במסגרת הוועדה הדיון המהותי היה איך אנחנו מגדירים אדם עם מוגבלות מכיוון שעל פי הגדרת החוק זה משהו מאוד מאוד רחב ואיך מתייחסים לאנשים שיש להם קצבה וגם לאנשים שצריכים התאמות.
<רינה צזנה: ברגע שהדוח יובא בפני הנציב, תתקבל החלטה בשירות המדינה.
אלי אלאלוף: זה לא נותן לנו תמונת מצב.
אילן גילאון: אתם בודקים בעניין של ייצוג הולם?
אילן גילאון: זאת אומרת, את התשתית הזאת למה הוא לא מתקיים.
<רינה צזנה: יש גם ועדה כדי לבחון איך אנחנו גורמים לכך שזה יקרה, מעבר לקביעת יעדים.
<רינה צזנה: אני אציין שהיום בהנחיות של הנציב כל אחת משלוש משרות ששירות המדינה מוציא לאיוש, צריכה להיות מסומנת לאחת משלושת האוכלוסיות בייצוג הולם - או לאנשים עם מוגבלות, או ליוצאי אתיופיה או לבני מיעוטים.
יואב קיש: אחיה דיבר קודם על המצב נכון להיום ואמר שהוא בערך 2,2 אחוזים.
יואב קיש: את יכולה להגיד כאשר אתם סופרים את ה-2,2 אחוזים לאיזה אנשים עם מוגבלויות אתם מתייחסים?
<רינה צזנה: ה-2,2 אחוזים הוא אך ורק לאנשים שאחוז הנכות שלהם הוא מעל ארבעים אחוזים והם מקבלים קצבה.
<רינה צזנה: אנשים שלמשל התחילו לעבוד בשירות המדינה והמשכורת שלהם כבר גבוהה ולא מזכה אותם בקצבה, הם לא נספרים.
יואב קיש: אבל אם הם זכאים לקצבה ולא מקבלים בגלל המשכורת, הם לא נספרים אצלכם?
<רינה צזנה: לא.
<רינה צזנה: בשל צנעת הפרט המדידה נעשית על ידי הלשכה המרכזת לסטטיסטיקה ולא על ידינו.
יואב קיש: החיתוך של מקבלי קצבאות מול המשכורות.
<רינה צזנה: נכון.
<רינה צזנה: מקבלי קצבאות וארבעים אחוזי נכות.
<אחיה קמארה: גם נכי צה"ל וגם עוד אוכלוסיות שמוכרות על ידי משרד הרווחה.
<אחיה קמארה: יש עוד כמה אוכלוסיות.
<רינה צזנה: רק ארבעים אחוזים.
<אחיה קמארה: אלה שמקבלים סל תקשורת.
<רינה צזנה: אמרתי.
<רינה צזנה: כל אלה שמקבלים איזושהי קצבה ולא רק קצבת נכות.
<רינה צזנה: קצבאות נכות, ניידות, פוליו, גזזת אבל רק דברים שקשורים במוגבלות.
יואב קיש: מה זה 45 המשרות עליהן דיברתם קודם?
<אחיה קמארה: לפני כשלוש וחצי שנים הממשלה קיבלה החלטה בניסיון לעודד העסקת עובדים עם מוגבלות במשרדי הממשלה וקבעה, כמו שיש בנושא של ערבים, משרה שמיועדת רק לאנשים עם מוגבלות כדי להשתמש בכלי אקטיבי מאוד.
יואב קיש: מה לגבי 45 המשרות האלה?
<רינה צזנה: כרגע אין לי כאן את הנתון.
יואב קיש: אפשר יהיה לשלוח אותו לוועדה?
אלי אלאלוף: אתם יכולים לשלוח לנו?
אלי אלאלוף: גם לפני הישיבה ואם תרצו, נפיץ.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מאיר כהן ואחר כך נתחיל סבב בקרב נציגי המשרדים כדי שכל אחד ייתן לנו תמונה.
אלי אלאלוף: נתחיל עם משרד הכלכלה שיש לו תפקיד מרכזי במהלך הזה.
מאיר כהן: אני אדבר קצר באירוע שהוא מבחינתי בסך הכול אירוע חגיגי.
מאיר כהן: אני כשר הרווחה ראיתי את איציק רץ בין ספסלי חברי הכנסת עם הצעת החוק הנהדרת הזאת ותמכנו.
מאיר כהן: ראיתי שבכנסת הזאת גם יואב ועוד אנשים הצטרפו.
מאיר כהן: אין דבר בבוקרו של יום שצריך לברך עליו יותר מאשר על שני החוקים האלה.
מאיר כהן: אני לא יכול שלא להתייחס לדבריו של חבר הכנסת אייכלר.
מאיר כהן: אנחנו תמיד צריכים להיזהר שלא נהיה בבחינת טובלים ושרץ בידינו.
מאיר כהן: כשאני בוחן הסכם קואליציוני בין מפלגה מסוימת למפלגה אחרת שנמצאת בשלטון, אז אני רואה בהסכם הקואליציוני דרישה שיפטרו מוסדות בהם לומדים ילדים, מוסדות פרטיים, מהנגשה כי אין כסף.
מאיר כהן: אז אל תהיו טובלים ושרץ בידיכם.
ישראל אייכלר: שרץ בידיכם.
מאיר כהן: בידך.
מאיר כהן: אתה חתמת על זה.
מאיר כהן: זה מכעיס אותי לשמוע את זה.
נורית קורן: זה לא לעניין עכשיו.
מאיר כהן: חברת הכנסת קורן, אני אשמח אם לא תחלקי ציונים מה לעניין ומה לא לעניין.
ישראל אייכלר: זה לא מהנושא.
אלי אלאלוף: הכביסה המשפחתית, לא כאן.
מאיר כהן: לא, סליחה, בוועדות האלה אין כביסה משפחתית.
מאיר כהן: בוועדה הזאת יש אמירה של דברים ומי שאומר דברים ומי שבא לכאן ותומך במה שצריך, שיעמוד מאחורי הדברים האלה.
אלי אלאלוף: משהו קטן לפני שנעבור למשרדים.
אלי אלאלוף: אני מבקש משירלי אברמי שהיא מנהלת מרכז המחקר והמידע של הכנסת לתת לנו כמה הבהרות לגבי העבודה שהם הכינו.
<שירלי אברמי: אני מנהלת את מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<שירלי אברמי: בהקשר של הדיון כאן, שני דברים.
<שירלי אברמי: האחד, עבודת הדוקטורט שלי עסקה בקבלת החלטות בכנסת לקראת קבלתו אז של חוק שוויון לאנשים עם מוגבלות.
<שירלי אברמי: אני אדבר על פרויקט של העסקת אנשים עם מוגבלות בכנסת שאני כתבתי עליו ותכף אני אציג את הנושא הזה, אבל לפני כן אני רוצה לציין, בהקשר של המספרים שהוזכרו כאן, של 45 משרות ייעודיות לנושא העסקת אנשים עם מוגבלות בממשלה – שלא אוישו או שאנחנו לא יודעים כמה מהן אוישו – בכנסת מועסקים, בדקתי כרגע, נכון להיום, 19 אנשים עם מוגבלות.
אילן גילאון: בין חברי הכנסת יש להם ייצוג יותר גבוה.
אילן גילאון: יש ייצוג הולם והרבה יותר מהולם.
<שירלי אברמי: בשבוע שעבר יצא לאור ספר שנקרא "מהדרה להכלה וחיים בקהילה של אנשים בעלי מוגבלויות בישראל".
<שירלי אברמי: הספר כולל בין השאר פרק שאני כתבתי ובו אני מציגה את הפרויקט של העסקת אנשים בעלי מוגבלויות בכנסת.
<שירלי אברמי: הפרק נקרא "יישום מיטבי" והכוונה איך לומדים מה יש לעשות.
<שירלי אברמי: אכן הפרק הזה מנסה לנתח כיצד אפשר להסביר את הצלחתו של הפרויקט בכנסת.
<שירלי אברמי: אני ביססתי את הניתוח על סדרת ראיונות שערכתי עם חמישה צמדים של מעסיקים של אנשים בעלי מוגבלויות בכנסת ושל המועסקים עצמם ושאלתי אותם גם על החוויות שלהם וגם על החוזקות והחולשות שהם רואים בפרויקט.
<שירלי אברמי: אני חושבת שבהקשר הזה של ייצוג הולם, מדידה אחת היא אכן מדידת ה-כמה אבל מדידה לא פחות חשובה היא מדידת ה-איך, איך הדבר נעשה.
<שירלי אברמי: כפי שניתחתי בפרק את ההצלחה של הפרויקט בכנסת, אפשר להסביר בין השאר בדברים הבאים.
<שירלי אברמי: קודם כל, הפרויקט מופעל ומתקיים גם עכשיו וגם בעבר ברמת יושב ראש הכנסת.
<שירלי אברמי: זאת אומרת, יושב ראש הכנסת מעורב, מנחה ומציג באופן פעיל את הפרויקט הזה כפרויקט דגל שלו וזה מה שאפשר לכנות רוח המפקד.
<שירלי אברמי: דבר שני, נערך בכנסת – בהצעת החוק מדובר גם על ממונה – תהליך מאוד מאוד מובנה גם של הטמעה, גם של ליווי צמוד וגם של הדרכה של אגף בכיר, משאבי אנוש, בראשותה של ראש האגף, מירה פיירשטיין, כולל ליווי מצד הגופים ששולחים נציגים לכנסת לבדוק כיצד העובדים מועסקים כאן ופועלים באופן שוטף.
<שירלי אברמי: חשוב לציין שהמועסקים – שוב, אני מזכירה שיש לנו 19 – מועסקים בכנסת ברמה של עובדים קבועים.
<שירלי אברמי: העובדים האלה קבועים.
<שירלי אברמי: הדבר השלישי בו אפשר להסביר את ההצלחה של הפרויקט בכנסת הוא נראות גבוהה וזה דבר מאוד חשוב.
<שירלי אברמי: כאשר אנחנו מדברים על ה-איך ולא על ה-מה, קל להגיד שיש עובדים אבל הם במחסן ובכל מיני מקומות כאלה.