GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה בניזרי: כדי להמשיך פעילות שנה שלמה, אנו זקוקים ל-25 מיליון.
שלמה בניזרי: אם נקבל פחות, אנו נפחית את הפעילות שלנו בתחום האלימות נגד נשים.
שלמה בניזרי: אם תעזרו לנו לקבל את ה-25 מיליון, ייצא כי בנוסף ל-12.5 מיליון נקבל 37.5 מיליון מתוך ה-90 מיליון.
שלמה בניזרי: אנו זקוקים ל-60 מיליון הנוספים כדי להקים מקלטים ייחודיים, טיפול בנשים בקהילה, פקידי סעד לסדרי דין, מרכזים למניעת אלימות במשפחה, עובדי סעד בתחנות משטרה, מרכזי סיוע לנפגעות תקיפה מינית, ועדות מחוזיות, מרכזי קשר, תכניות למשרד החינוך, תכניות הכשרה למשרדי ממשלה, ילדי נשים במקלטים, טיפול בנערות במצוקה, ועוד.
שלמה בניזרי: משרד האוצר מתעלם מההחלטות של שר האוצר הקודם.
שלמה בניזרי: בתחום של הביטוח הלאומי, יש לנו שתי גזרות.
שלמה בניזרי: לגבי גזרה אחת יש כמעט קונצנזוס, והיא קיצוץ קצבת הילדים.
שלמה בניזרי: לפני חצי שנה חוקק חוק, הקובע תוספת אחרי הילד החמישי.
שלמה בניזרי: אם ישנם שמונה ילדים במשפחה, מדובר בתוספת של אלף שקלים לערך.
שלמה בניזרי: התוספת הזו מיועדת לכלכלה שהמשפחה זקוקה לה.
שלמה בניזרי: כולם יוצאים בקריאה, כי ניתן לחסוך למדינה 470 מיליון שקל.
שלמה בניזרי: אם כך ניתן לחסוך גם שני מיליארד כאשר ניקח מנכים מעוורים.
שלמה בניזרי: בקשתי ממנכ"ל הביטוח הלאומי, לבדוק את היקף הפגיעה אם הסעיף הזה יבוטל.
שלמה בניזרי: התוצאה של זה תהיה תוספת של 50 אלף ילדים נוספים במעגל העוני,ו-8,000 משפחות נוספות ייכנסו למעגל העוני.
שלמה בניזרי: בשנת 1975 היתה ועדת בן שחר, ומאז ועד היום קצבאות של הביטוח הלאומי נשחקו ב- 50%.
שלמה בניזרי: גם אם ניקח את סעיף הקצבאות הנוסף שהוכנס, עדיין לא הגענו לפגיעה הגדולה, כיוון שקצבאות הילדים מעודכנות אחת לשנה על פי המדד, ואילו שאר הקצבאות מעודכנות לפי השכר הממוצע במשק.
שלמה בניזרי: מדוע ישנה כאן צרות עין?
שלמה בניזרי: האם זה כיוון שמדובר על חרדים וערבים?
שלמה בניזרי: אני מסתובב ורואה מקרוב את הקשיים של אותן משפחות.
שלמה בניזרי: ביקרתי בבתי תמחוי בתל אביב ובבני ברק, ושם ראיתי אנשים שאם הם לא יקבלו אוכל ומעט חום, לא יהיה להם לאן ללכת.
לאה ליברמן: בשביל זה ישנה מדינה ולא ארגונים פרטיים.
שלמה בניזרי: המדינה לא מסוגלת לתת את הכל.
שלמה בניזרי: אפילו בתאילנד מחלקים אוכל בחסד.
שלמה בניזרי: לאתה נישה שהמדינה לא יכולה להיכנס, נכנסים הארגונים הוולונטריים, אך לא ניתן שהארגונים האלו יקרסו.
שלמה בניזרי: אני ביקשתי מהאוצר תקציב של סך הכל 2, 3 מיליון שקלים כדי לסייע לאותם בתי תמחוי.
שלמה בניזרי: אני הצלחתי לסדר את הקריטריונים ממשרד המשפטים, אך אני זקוק לאישור של משרד האוצר.
שלמה בניזרי: אמרתי להם שלא יוסיפו כסף, אלא יתנו לי לעשות העברה בתוך המשרד.
שלמה בניזרי: הם אמרו לי שהביטוח הלאומי ידאג להם.
שלמה בניזרי: אנחנו צריכים להתנגד לקיצוץ הזה של הביטוח הלאומי.
שלמה בניזרי: פנו אלינו בדרישה של קיצוץ נוסף, קיצוץ של 300 מיליון שקלים בתקציב הביטוח הלאומי, בכל הנכויות שיש לנו במשרד.
שלמה בניזרי: כפי שאמרתי, אנחנו בחיסרון של 60 מיליון שקל בתקציב הריאלי של המשרד.
שלמה בניזרי: עכשיו רוצים לפגוע לנו בעוד 800 מיליון שקל בתקציבי הביטוח הלאומי.
שלמה בניזרי: לגבי השביתה של עובדי משרד העבודה והרווחה, אני חושב כי זה ממש ביזיון.
שלמה בניזרי: הממשלה התערבה מיד בשביתת המכס ובשביתת הנמלים, כיוון שזה נוגע לקופת המדינה.
שלמה בניזרי: אני לא רציתי להיות שובר שביתה, כיוון שאני אוחז בשני תפקידים, אני גם שר העבודה שצריך לעזור לעובדים, ואני גם שר הרווחה שצריך לעזור לחלשים.
שלמה בניזרי: אני חושב כי הדרישות של עובדי משרד העבודה והרווחה צודקות, כיוון שמשכורתם היא הנמוכה ביותר במערכת הממשלתית.
שלמה בניזרי: חלק גדול מן העובדים של המשרד מקבלים השלמת הכנסה.
שלמה בניזרי: חלק מהטענות של עובדי המשרד הן לטובתם של החוסים.
שלמה בניזרי: בשבוע שעבר כינסתי את כולם במשרדי, ומיד משרד האוצר הודיע, כי בערב יש מפגש.
שלמה בניזרי: הגענו להבנות כי השביתה מסתיימת.
שלמה בניזרי: היום עדיין לא קיבלנו את תשובתה של הנציבות, לא קיבלנו את תשובתו של הממונה על השכר.
שלמה בניזרי: חברי הוועדה, אני אשמח על כל סיוע שתוכלו להעניק למשרדי, כיוון שהמצוקות הן רבות.
שלמה בניזרי: אני חייב לציין את ועד העובדים ואת ההסתדרות אשר שחררו את הכספים למוסדות הקשים ביותר, כמו משפחות אומנה.
שלמה בניזרי: בשבוע שעבר ישבה אצלי ראש הענף למפגר ואמרה לי, כי אם תוך כמה ימים הכספים לא יתקבלו, ילדים יישלחו הביתה.
שלמה בניזרי: המשמעות של זה היא שיצטרכו לשלם שכר דירה, ואותם מוסדות יהיו בחריגה גדולה.
שלמה בניזרי: הבקשות שאנחנו הפנינו לממשלה הן: צמצום האבטלה ותגבור קורסים - 104 מיליון, ילדים ונוער בסיכון ואלימות במשפחה - 40 מיליון, מכסות לטיפול במפגרים - 25 מיליון, טיפול בעבריינות והתמכרות, מחסור בעובדים סיעודיים, תגבור שירותי ביטחון במוסדות רווחה, חוקים הנושא עבודה ורווחה, שכדי לממן אותם אנו זקוקים ל- 70 מיליון שקלים.
דוד טל: האם אתה אומר שהממשלה היא עבריינית, והיא לא מקיימת את שלטון החוק?
שלמה בניזרי: משרד העבודה נחשב פעמים רבות לעבריין, כיוון שאנחנו צריכים על פי פסקי דין, להכניס ילדים למוסדות כמו צופייה, ואנחנו לא עושים זאת, הם נשארים בחוץ, כיוון שאין מספיק מקומות.
דוד טל: אדוני השר, אני מתחייב כי כל הבקשות של משרד האוצר שיגיעו לכאן כדי להוציא מגזרים מהנציבות באופן פרטי ואישי, לא יתקבלו, אם אני לא אראה כל התקדמות מצד האוצר בנושא של הנכים.
דוד טל: אני מצר על כך שהממונה על השכר, יובל רכלבסקי, וגם הנציבות, דורסים ברגל גסה זכויות אלמנטריות של אנשים הזקוקים להן.
דוד טל: הם לא היו עושים זאת לעשירי המדינה, כיוון שהם יודעים שלהם ישנה היכולת להשפיע על שרים, ראש הממשלה ושר האוצר, כדי לשנות החלטות כאלה.
דוד טל: בסופו של דבר מי שמשלם את המחיר הן אותן שכבות חלשות.
חוסניה ג'בארה: כבוד השר, אני מברכת על החלטתך להשתתף בוועדה כזו חשובה.
חוסניה ג'בארה: אני חושבת שזה חשוב שאתה תשמע ותשמיע את המצוקות.
חוסניה ג'בארה: אנחנו מתייצבים לצידך במאבק שלך נגד קיצוץ במשרדך.
חוסניה ג'בארה: אני רוצה לומר כמה דברים על האוכלוסייה הערבית.
חוסניה ג'בארה: 42% מהמשפחות הערביות חיות מתחת לקו העוני.
חוסניה ג'בארה: כל ילד שני הוא עני.
חוסניה ג'בארה: אחוז האבטלה הממוצע במגזר הערבי הוא 15% לערך.
חוסניה ג'בארה: יש 28 ישובים שהם מוכי אבטלה, מתוכם 24 ישובים הם ישובים במגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: 47% מהמגזר הערבי הם ילדים ונשים שהם הסובלים העיקריים מהנושא הזה.
חוסניה ג'בארה: לפני שבועיים דנו בנושא של אבטלת נשים ערביות, וגילינו כי 80% מהנשים הערביות הן מובטלות ללא רצונן.
חוסניה ג'בארה: האוכלוסייה הערבית מהווה 20% מכלל האוכלוסייה בישראל, ומקבלת רק 10% מתקציב משרד העבודה והרווחה.
חוסניה ג'בארה: מתוך 200 תקנים שקיבל המשרד לאחרונה, המגזר הערבי קיבל רק תקן אחד.
אתי פרץ: המגזר הערבי קיבל 8-12.
חוסניה ג'בארה: משרד העבודה מחלק תקציב תמיכה ל-330 גופים.
חוסניה ג'בארה: במגזר הערבי רק 3 גופים זוכים לתקציב הזה.
חוסניה ג'בארה: כלומר, מתוך 70 מיליון שקל, אחוז אחד מגיע למיגזר הערבי.
חוסניה ג'בארה: לדעתי, כבוד השר צריך לחלק את התקציב לפי אחוז האוכלוסייה, כלומר, כ-20% למגזר הערבי.
שלמה בניזרי: האם את חושבת, כי המשרד שלי מחלק את התקציב לפי מגזרים?
שלמה בניזרי: חוסניה ג'בארה: אני רוצה שיחלק את זה לפי המצב הסוציו-אקונומי הקשה.
מרדכי משעני: אני רוצה לברך את השר על שיתוף הפעולה בכל הנושאים בתחום החברה והרווחה.
מרדכי משעני: בנושא של קצבאות הילדים, אנחנו נעשה את הכל כדי שלא יפגעו בחוק הזה.
מרדכי משעני: אני רוצה לומר, כי ישנם גם כמה סעיפים בחוק ההסדרים, כמו חוק פעוטות בסיכון, אשר עומדים בפני סיכון דחייה.
מרדכי משעני: אנחנו נפעל כי החוקים האלו לא יידרסו.
מרדכי משעני: בנושא של הנכים, אני חושב להציע חקיקה.
מרדכי משעני: בני גונן: כבודו הוא שר בממשלת ישראל, אתה אומר שאתה עוסק בתיווך ולא בעבודה.
מרדכי משעני: אז מי אחראי במדינה הזו שתהיה עבודה?
מרדכי משעני: בשבילי אתה הממשלה.
מרדכי משעני: למי שמשלה את עצמו שיעשה עסקת חבילה ויגרום לשכירים עוד בעיה, בזמן שהם מקבלים הסכמי עבודה לא גמורים, ובאותו הזמן נותנים למעסיקים 3.5 מיליארד שקל, אני אומר, תנו להם רק 2 מיליארד.
מרדכי משעני: כבוד השר, מפחידה אותי המסקנה שלך לגבי האבטלה.
מרדכי משעני: היום במדינת ישראל אדם בן ארבעים נחשב זקן למציאת עבודה.
מרדכי משעני: מסורבי עבודה הם אחוז קטן, אני לא חושב ששם הבעיה.
מרדכי משעני: לדעתי, צריך להחליט, כי נותנים לעובד זר את אותם התנאים כמו לעובד ישראלי, ואז תראו כי מספר העובדים הזרים במדינת ישראל יוקטן.
שלמה בניזרי: אם נטיל מס גולגולת, 2,000 דולר על כל עובד זר, הכדאיות להעסיק אותו תפחת.
דוד טל: אני מוכן לנהל משא ומתן עם האוצר, אם הוא יבוא לקראתנו בנושא של הנכים.
אתי פרץ: לפני הכל, אני רוצה להוסיף הערה לגבי מס גולגולת.
אתי פרץ: מס גולגולת לא יעבוד.
אתי פרץ: זה תמיד יתגלגל בסוף לעברם של העובדים.
אתי פרץ: אני חושבת שאם נקבע, כי החזקת עובד זר באופן לא חוקי זו עבירה פלילית אשר בצידה ענישה פלילית, וכן נשווה את זכויות העובדים הזרים לזכויות העובדים הישראלים, הבעיה תפטר.
אתי פרץ: כבוד השר, אני רוצה דרכך להעביר לראש הממשלה מסר.
אתי פרץ: מקלט לנשים מוכות הוא ברירת מחדל של חברה.
אתי פרץ: בעניין של האבטלה, אנחנו חולקים באיזון שבין הטיפול במובטלים לבין הטיפול באבטלה.
אתי פרץ: אנחנו מחכים לדיון העקרוני שהובטח לנו על תוכנית הבטחת הכנסה והבטחת תעסוקה.
שלמה בניזרי: אנחנו חשבנו תחילה לאמץ את מסקנות ועדת תמיר, אך בסופו של דבר, כאשר באנו לאשר זאת אצל שר האוצר, התברר כי הוא כלל לא רוצה בכך.
שלמה בניזרי: אתמול שוחחתי איתו גם על הנושא הזה.
שלמה בניזרי: אמרתי לו שלא ניתן לפגוע במובטל אחרי שנתיים שהוא מקבל תוספת מסוימת.
שלמה בניזרי: הוא אמר כי הוא לא ייפגע, והוא יקבל.
שלמה בניזרי: אמרתי לו שננסה את דו"ח תמיר, ואם המובטלים לא ירצו להשתלב במעגל העבודה אחרי שהכשרנו אותם ועזרנו להם להשתלב, נדבר.
שלמה בניזרי: לאחר שאמרתי לו את הדברים האלו, הוא הסכים לקחת את זה בחשבון, לאחר דיון שייעשה בקרוב.
שלמה בניזרי: הדבר לא ייעשה בכפייה.
אתי פרץ: כבוד היו"ר, תבדוק בזכוכית מגדלת את מה שטמון בהצעת החוק הנוכחית, ותראה איך שתלו חלק מההצעות שם.
אתי פרץ: אם המדינה רוצה לנהוג ביושר, היא צריכה לקיים על הנושא דיון ציבורי.
אתי פרץ: לא יכול להיות שתהיה הצעה היוצרת שינוי בכל כללי המשחק של זכאות, שחלקה היא ביטוח שאזרח משלם, במכתב.
אתי פרץ: אני רוצה להתייחס גם למגזר הערבי.
אתי פרץ: כיהודיה דתית ציונית, אני מלאת בושה שאלו הם כללי המשחק של המדיניות החברתית במדינת ישראל.
אתי פרץ: אין מחלוקת כי הפער הוא גדול.
אתי פרץ: התגבור הוא לא רק תשתיות פיזיות, הוא חייב להיות גם תשתיות חברתיות.
אתי פרץ: לגבי הנושא של העובדים הסוציאליים, אנחנו מתריעים, כי כל ההצהרות האחרונות שבהן התקציב הנוכחי הוא תקציב חברתי של שר האוצר, הן גניבת דעת.
אתי פרץ: כאשר המייצג של התקציב הוא תשלומי העברה, בהם יש המון מטלות על העובדים הסוציאליים, שהפכו לממצא סטטיסטי, אין טיפול מקצועי.
מתי גרינברג: אני רוצה לציין את ההערכה של עובדי משרד העבודה והרווחה כלפי השר, שלא נתן יד לשבירת העיצומים שלנו במסגרת של תביעות תנאי שכר טובים יותר, וכן תביעות להיטיב עם החוסים.
מתי גרינברג: אנחנו ניהלנו משא ומתן ארוך במהלך הימים האחרונים, והתעקשנו לקיים את מה שנאמר בהסכם שנחתם בשנת 1998, כי יהיה חוסה אחד לשמונה במקום חוסה אחד לשניים-עשר.
מתי גרינברג: משרד האוצר הפנה את זה לתקציב של השר.
מתי גרינברג: אני מבקשת לחשוב גם על הנושא הזה, כדי שנוכל לקבל את חלקנו ולכבד את ההסכם שנחתם.
מתי גרינברג: הערב אנחנו מתאספים לדיון נוסף עם האוצר, ואני מבקשת מכל מי שיכול לתת את העזרה כדי לסיים את העיצומים האלה.
חסן ג'עפר: בינואר השנה הוכנה תוכנית במשרד העבודה, בה נכתב כי יועברו תקציבים לאוכלוסייה הערבית.
חסן ג'עפר: התכנית הזו נגנזה.
חסן ג'עפר: קל להגיד כי התקציב לא מחולק לפי מגזרים, אך העובדות בשטח הן אחרות.
חסן ג'עפר: שיעור המובטלים הגדול ביותר הוא אצל נשים ערביות.
חסן ג'עפר: כאשר המשרד מקבל תוספת של 200 תקנים, נותנים 11-8 לאוכלוסייה הערבית ומתגאים בכך.
שלמה בניזרי: אני חייב לומר, כי יש כאן עיוות של המציאות.
שלמה בניזרי: ישנן ערים מעורבות כמו עכו, חיפה, ירושלים, בהן אין את החלוקה הזו.
שלמה בניזרי: החלוקה שווה בין היהודים לערביים.
חסן ג'עפר: המשרד לא עושה דבר כדי להוציא את המגזר הערבי מהמצוקה.
חסן ג'עפר: אתם אומרים כי אין תקציב, אך אנו רואים כי ישנה עדיפות לאומית לישובים יהודיים.
חסן ג'עפר: אני מבקש שיהיה שינוי, ואזורי העוני יקבלו עדיפות לאומית.
חיים פוזנר: היתה תוכנית של הממשלה, אשר כללה 4 מיליארד שקל שיוקצו למגזר הערבי.
חיים פוזנר: אנחנו הגשנו תוכנית למשרד ראש הממשלה, והם הגישו לראשי הרשויות המקומיות את התוכנית.
חיים פוזנר: הם קיימו דו-שיח ביניהם והחליטו להקצות את התקציב לתשתיות וחינוך בלבד.
חיים פוזנר: אף אחד לא ביקש שירותי רווחה, על כן קיבלנו 0 תקציב, וזו התוכנית שהגשנו כדי לקבל את הרווח מתוך ה-4 מיליארד.
מנחם וגשל: אני רוצה להתייחס לנושא של מקלטים לנשים מוכות במגזר הערבי.
מנחם וגשל: אין היום מצב שאישה מוכה הן במגזר הערבי והן במגזר היהודי שזקוקה להגנה במקלט, לא מקבלת.
מנחם וגשל: במגזר הערבי יש תקציב לשני מקלטים.
מנחם וגשל: מקלט אחד פועל.
מנחם וגשל: לגבי המקלט השני פרסמנו מכרז, ואף גוף לא היה יכול לגשת.
מנחם וגשל: חברת הכנסת חוסניה ג'בארה, שהיתה שותפה להשגת התקציב למקלטים, יודעת שכרגע כאשר עלה מספרם של המקלטים מ-75% ל-100%, הסבירות היא שבמכרז שאנו עומדים לפרסם כרגע, יהיו יותר מציעים לגבי המגזר הערבי.
מנחם וגשל: יותר מפעם אחת נדרשתי על ידי ארגון נדלה לתת תשובה לשאלה של אחוז ההקצאות במגזר הערבי לעומת המגזר היהודי.
מנחם וגשל: הנתונים הם, שבכל מה שקשור למגזרים שהאגף שלי מייצג: נשים במצוקה, נערות במצוקה, ילדים בחסות, האחוז שמוקצה למגזר הערבי גבוה יותר מהפרופורציה שלו באוכלוסייה.
חוסניה ג'בארה: כלומר, אני מבינה כי כמו שמוקצה שליש משרה לעובדת סוציאלית ל-60% אלף תושבים באזור המשולש, זה גם מתקיים במגזר היהודי.
מנחם וגשל: לא דיברתי על התקנים.
פלדמן: תקציבי הרשויות המקומיות הם עניין מאוד בוער.
פלדמן: אנחנו היינו צריכים להיות שותפים בנושא הזה ב-75% לעומת ב-25%.
פלדמן: בפועל אנו שותפים בחצי, והיום בין 40% ל-50% הרשויות ממנות.
פלדמן: היום, למרות כל המצוקות והשביתה, הרשויות המקומיות חוייבו בחשבון הבנק שלהן, כאשר המשרד לא העביר את התקציב לרשויות המקומיות.
אבישי בניש: חוק התקציב וחוק ההסדרים תמיד קשורים זה בזה.
אבישי בניש: בחוק ההסדרים יש פרק של עבודה ורווחה, בו יש תחושה כי חוק הבטחת הכנסה עומד בתוך הכוונת של משרד האוצר.
אבישי בניש: אחרי שנתיים, מתוך רציונל שאדם שנמצא בתוך המערכת הזו, בזבז את כל החסכונות שלו ומכר את כל הנכסים וצריך תמיכה יותר גדולה מהמדינה, לא מקבל זאת.
אבישי בניש: השאיפה היא שזה יגיע לדיון בוועדה הזו, וזה יבוטל.
אבישי בניש: ישנן גם סנקציות עונשיות נגד המובטלים.
אבישי בניש: מי שלא הספיק להביא טופס בזמן, הקיצבה שלו תקוצץ ב- 25% באופן מנדטורי.
אבישי בניש: דבר נוסף, המוקד הוא לא תמיד נכון.
אבישי בניש: אין שום טיפול.
אבישי בניש: מדברים על מצב חירום כלכלי, אך אין שום טיפול והתייחסות לנושא הזה כמצב חירום.
שלמה בניזרי: אני וחבריי התנגדנו לפגיעה בתוספת שמקבל מובטל לאחר שנתיים.
עופר חוגי: האוצר חזק על חלשים.
עופר חוגי: אם לא נתאחד ביחד, ונעזור מבחינה חברתית לאוכלוסייה המובטלת, אנו נגיע למצב לא טוב בכל המישורים.
עופר חוגי: המדינה תגיע למצב של חוסר שליטה.
עופר חוגי: מדיניות האוצר היא לחזק את העשירים ולהחליש את החלשים.
עופר חוגי: כל המשרדים, כולל משרד ראש הממשלה, קיבלו תקציב מוגדל יותר.
עופר חוגי: תקציב משרד המשפטים גדל מ-1999 עד 2000 ב-800 מיליון שקל.
עופר חוגי: המדינה בשלוש שנים האחרונות משקיעה רק במפעלי היי-טק, שכמעט 50% מהם נסגרו.
עופר חוגי: כל הכסף שהמדינה השקיעה נעלם.
עופר חוגי: במקום שישקיעו בתעשייה המסורתית, ויעזרו למפעלים שזקוקים רק להלוואות גישור, המדינה משקיעה בחברות היי-טק שנסגרות אחרי שנתיים.
עופר חוגי: במשרד התרבות, המדינה השקיעה עוד 100 מיליון שקל.
עופר חוגי: המדינה מעבירה כל שנה 70 מיליון שקל לחוק הקולנוע.
עופר חוגי: אני לא אומר שלא צריך קולנוע, אך אם מעמידים את זה מול בעיית המובטלים, הבעיות החברתיות, בעיית הנכים, ההשקעה היא לא נכונה.
אילן גילאון: במדינת ישראל, אין מדיניות חברתית נכונה.
אילן גילאון: לכן אנו מגיעים לדיון על התקציב עם חילוקי דיעות, במקום לדבר פעם אחת ולתמיד על המנגנון היציב של הדברים.
אילן גילאון: בפרוייקט כביש חוצה ישראלי אין עובד ישראלי אחד.
אילן גילאון: חה"כ חוגי אמר נכון, את מי אנו משרתים בטעות?
אילן גילאון: כבוד השר, אני מתחייב, כי אם התקציב לא ימצא חן בעיניך, אני וסיעתי נצביע נגד.
שלמה בניזרי: לגבי פרוייקט כביש חוצה ישראל, ישנה החלטה שלי ושל האוצר, מה-1 בינואר, שכל חוזה של עבודה ממשלתית יבוצע רק על ידי עבודה ישראלית.
שלמה בניזרי: אני בדקתי את נושא ההפליה, וראיתי שיש שוויוניות בנושא של תקציבי הרווחה ברוב התחומים.
שלמה בניזרי: ישנה ועדה שדנה בימים אלו על שיפור הקריטריונים לחלוקת כוח אדם ותקציבים.
שלמה בניזרי: מבחינת הביטוח הלאומי, אף אחד לא יכול להגיד שישנה אפליה.
שלמה בניזרי: מבחינת הכשרה מקצועית, אני חושב שזה בסדר.
חסן ג'עפר: ישנה בעיה עם הנשים בנגב.
שלמה בניזרי: תפנה אלי בצורה מסודרת, ואנו נדאג לטפל בזה.
שלמה בניזרי: אי אפשר לסגור את כל הפערים בבת אחת, אך ההנחיה והמדיניות היא לטפל בכולם בצורה השוויונית ביותר.
שלמה בניזרי: אני שלחתי צוות עובדים ממשרדי לנגב, והם הכינו תוכנית להכשרה מקצועית.
דוד טל: אני רוצה לסכם ולומר, כי אנו קוראים לאוצר לסייע ברביזיה בתקציב המדינה, לתקצב נושאים חברתיים כמו אלימות במשפחה, תקצוב נכים אוטיסטיים, כדי לקיים חברה מתוקנת.
דוד טל: אנו קוראים לנציבות ולאוצר, להיכנס לאלתר למשא ומתן ולהפסיק את השביתה במשרד העבודה.
חברי הוועדה: תמר גוז'נסקי חיים כץ מרדכי משעני
מוזמנים: רות הורן, עו"ד הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי רועי קרת,עו"ד הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי אסתר רייס מנהלת אגף סיעוד אהוד בן-דרור משרד האוצר קרן רפלנסקי משרד האוצר שי סומך, עו"ד משרד המשפטים עמרי יעקב עוזר שר העבודה והרווחה יוחנן שטסמן מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי אלי כהן סיעת עם אחד גדעון בן-ישראל הסתדרות הגימלאים איילה שפירא משרד העבודה והרווחה אברהם זך חבר מועצת הביטוח הלאומי
קצרנית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון –קצבת סיעוד), התשס"א-2001
דוד טל: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
דוד טל: אנחנו דנים היום בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת סיעוד), התשס"א-2001.
דוד טל: אולי יסביר לנו, אדוני, מדוע צריך את הצעת החוק הזאת, מה היא תתרום.
דוד טל: מה העלות של הצעת החוק?
אהוד בן-דרור: 640 מיליון שקלים.
יוחנן שטסמן: יש לי דיעה אחרת.
יוחנן שטסמן: 0.
דוד טל: בשנת 1995, עם החלת חוק בריאות ממלכתי, המחוקק קבע שנושאים כמו גריאטריה, פסיכיאטרייה הגמלאים תוך 3 שנים שזקוקים לאשפוז סיעודי יוכלו לקבל.
דוד טל: חלפו להם הרבה מאוד ימים והרבה מאוד מים עברו בימים אבל דבר לא נעשה.
דוד טל: עכשיו מביא לנו חבר הכנסת חיים כץ הצעת חוק שממשיכה את חוק בריאות ממלכתי.
דוד טל: הוא מציע לתת לכל אדם שנזקק לאשפוז סיעודי את הגימלה, בין אם הוא במוסד סיעודי, בין אם הוא בקהילה, בין אם הוא בדיור מוגן ובין אם הוא עצמאי.
חיים כץ: היום אם הוא עצמאי הוא מקבל.
דוד טל: 3 יושבי-ראש ועדה בעבר ובהווה הציעו הצעת חוק שמציעה להוסיף במס בריאות עוד 5 עשיריות אחוז, משהו כמו מיליארד 150 מיליון, כדי שכל קשיש שנזקק יוכל לקבל אשפוז סיעודי.
דוד טל: היות ולא התקדמנו איתה, באה הצעתו של חבר הכנסת כץ.
דוד טל: אני אבקש את ההתייחסות של המוסד לביטוח לאומי.
יוחנן שטסמן: הסוגייה הזאת היא סוגייה שנידונה בפורומים שונים של הביטוח הלאומי וגם פה בוועדה בעבר.
יוחנן שטסמן: הנושא מעורר התמרמרות.
יוחנן שטסמן: כלי התקשורת חוזרים עליו כל פעם.
יוחנן שטסמן: שורש הבעיה הוא, שחוק ביטוח סיעוד נקבע להיות חוק קהילתי, חוק שנותן פתרונות סיעוד בקהילה לאלה שאינם במוסדות של תשושים או של סיעודיים לסוגיהם.
יוחנן שטסמן: נאמר פה בוועדה, שגימלת הסיעוד מיועדת לסיוע במתן שירותים לתפעול אישי ועזרה במשק בית, ולפיכך אין מקום לשלם גימלה זו למי שמטופל במוסד סיעודי או במוסד שגוף ציבורי נושא ביותר ממחצית הוצאות החזקתו.
יוחנן שטסמן: בעת הכנת ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, הוצע כי כל מי שנמצא במוסד סיעודי לא יהיה זכאי לגימלה.
יוחנן שטסמן: יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה דאז אמר "לצערנו הרב, עכב מצבה הכלכלי הקשה של המדינה לא היה מנוס מפשרה כואבת.
יוחנן שטסמן: " הכוונה היתה שזה יהיה רק בקהילה ולא במוסדות.
יוחנן שטסמן: התוצאה היא, שחוק ביטוח סיעוד ניתן רק בקהילה.
יוחנן שטסמן: כל עוד אנשים גרים בביתם, אין לנו בעיה, המוסד נותן את הקיצבה הזאת שהיא קיצבה מיוחדת, גימלה מיוחדת.
יוחנן שטסמן: זאת קיצבה שאיננה ניתנת בכסף, למעט במקרים נדירים שאין שירותים באיזור.
יוחנן שטסמן: למה לא במוסדות סיעודיים?
יוחנן שטסמן: כי במוסד סיעודי המדינה נושאת בהוצאות ההחזקה של האנשים על ידי האגף לגריאטריה במשרד הבריאות או על ידי השירות לזקן במשרד העבודה והרווחה.
דוד טל: אין מוסדות סיעודיים שאדם משלם באופן פרטי?
יוחנן שטסמן: לו היה הדבר כך יש להניח שלא היתה מתעוררת השאלה.
יוחנן שטסמן: לגבי השאלה של מוסד פרטי, החוק קובע חריג בחוקי הביטוח הלאומי.
יוחנן שטסמן: החוק קובע מבחן הכנסות.
יוחנן שטסמן: זה לא דבר שכיח בחוקי הביטוח הלאומי, שאומרים שמי שיש לו כסף והוא קשיש אין לו בכלל בעיה כי הוא ממילא לא יקבל קיצבת סיעוד.
יוחנן שטסמן: מי שיש לו הכנסות גבוהות אין לו כמעט סיכוי לקבל קיצבת סיעוד.
יוחנן שטסמן: לו היתה חלוקה חדה היה בסדר, הבעיה היא שהחוק הגדיר מוסד סיעודי בצורה מאוד דווקנית.
יוחנן שטסמן: סעיף 27 לחוק, שחבר הכנסת וגם המוסד לביטוח לאומי מציעים לבטל את צורתו הנוכחית או את רובו, אומר: "מבוטח הנמצא במוסד סיעודי, או שמתקיים בו האמור בסעיף 307א, לא יהיה זכאי לגימלת סיעוד.
יוחנן שטסמן: " ההגדרות של מוסד סיעודי בחוק הפיקוח על המעונות, בתקנות בריאות העם ובחוק הן הגדרות שונות.
דוד טל: אז אולי כדאי לנו להגדיר מה זה מוסד סיעודי.
יוחנן שטסמן: אין צורך, אנחנו נגיע לאותה תוצאה גם ככה.
יוחנן שטסמן: מה ההגדרה של מוסד סיעודי בחוק?
יוחנן שטסמן: "מוסד סיעודי או מחלקה סיעודית, שבהם מוחזקים ומטופלים אנשים הזקוקים לסיעוד, תשושי נפש או תשושים.
יוחנן שטסמן: " זאת אומרת, מקום שבו יש אנשים כאלה, ובעבר מישהו אמר אפילו יותר משניים, הוא מוסד סיעודי.
יוחנן שטסמן: התוצאה שמתקבלת היא, שמוסד שיש בו אנשים עצמאים ושיש בו מספר ידוע של אנשים סיעודיים, פוסל אנשים שהיו עצמאיים ומהיום זכאים לקיצבת סיעוד מלקבל את קיצבת הסיעוד.
יוחנן שטסמן: אנשים מתקוממים.
יוחנן שטסמן: משע"ן עשו רעש גדול.
דוד טל: הייתי מבקש לא להתייחס למשע"ן היות ותלוי ועומד איזה שהוא בג"ץ.
יוחנן שטסמן: היתה פגישה אצל שר העבודה והרווחה עוד לפני הבג"ץ.
יוחנן שטסמן: היו בתי אבות אחרים שהשאלה התעוררה בהם.
יוחנן שטסמן: כשאנשים צועקים זה באמת כואב להם.
יוחנן שטסמן: הם שואלים למה הם מפסידים קיצבת סיעוד בגלל שהשכן שלהם הוא במצב סיעודי יותר קשה.
יוחנן שטסמן: למה אדם שמקבל סיעוד לא נכנס למסגרת של החולים הסיעודיים באותו מוסד?
יוחנן שטסמן: השאלה הזאת עלתה בפני בתי הדין לעבודה כמה פעמים.
יוחנן שטסמן: אני רוצה להקריא כמה משפטים מפסק דין, שמראה שצריך לקבל את הצעתו של חבר הכנסת כץ.
יוחנן שטסמן: "אין כל משמעות לעובדה שהתובעת איננה מתגוררת במחלקה המכונה סיעודית אלא בזו המכונה עצמאיים משנמצא כי באותה מחלקה מתגוררים דיירים תשושים כמו התובעת עצמה וללא הפרדה פיזית בין מי שהם עצמאים לחלוטין ואלה התשושים.
יוחנן שטסמן: אין נפקא מינה באיזה אגף או מחלקה מקבל התובע את גימלת הסיעוד ודי בכך שהמוסד בו הוא מתגורר סווג על ידי המוסד לביטוח לאומי כמוסד סיעודי כדי לשלול ממנו את גימלת הסיעוד.
יוחנן שטסמן: " הסיווג נעשה לא מתוך רוע לב אלא נעשה על ידי ועדה שבה נמצאים המוסד לביטוח לאומי, משרד העבודה והרווחה ומשרד הבריאות.
יוחנן שטסמן: "ההגיון המשפטי", אומרת השופטת, "העומד מאחורי פרשנות זאת הוא, שבהגדרת המוסד כמוסד סיעודי מחוייב המוסד האמור להעניק שירותי סיעוד מלאים לדייריו שמצבם מחייב זאת.
יוחנן שטסמן: כדי למנוע כפילות שירותים ותשומות, אין הדיירים האמורים זכאים לקבל גימלת סיעוד מן המוסד לביטוח לאומי.
יוחנן שטסמן: " מאותו רגע שאדם הוא סיעודי או מוסד מוגדר כמוסד סיעודי ויש בו אנשים סיעודיים, כל היתר אינם זכאים לקבל.
יוחנן שטסמן: זאת תוצאה שההגיון איננו סובל אותה.
יוחנן שטסמן: אנחנו מתקוממים נגדה מבחינה מקצועית, אבל זאת התוצאה של הפרשנות ההכרחית לחוק הביטוח הלאומי.
יוחנן שטסמן: זה נבחן על ידי הלשכה המשפטית שלנו באין ספור דיונים בבתי הדין, וזאת התוצאה.
יוחנן שטסמן: אנחנו סבורים שצריך לבטל את האבחנה בין סיעוד בקהילה ובין סיעוד במוסדות.
יוחנן שטסמן: אני הצעתי, בדיוק כמו שחבר הכנסת כץ הציע, לבטל את סעיף 227 לחוק כך שכל אדם שעבר את מבחן התלות כפי שנקבע ייחשב כחולה סיעודי ותשולם לו קיצבת סיעוד בגובה שנקבע בחוק.
יוחנן שטסמן: הגימלה לא תהיה יותר גימלה קהילתית אלא גימלה אישית, שתלויה באדם והולכת איתו.
יוחנן שטסמן: האדם בביתו תבוא עליו ברכה, יקבל את הקיצבה ויקנה את השירותים מתוך סל השירותים.
יוחנן שטסמן: והיה אם אותו אדם יחליט בוקר אחד שהוא רוצה מוסד סיעודי או מוסד לתשושים, יפנה, כפי שמקובל היום, לשילטונות הרווחה ולשילטונות הבריאות המקומיים והם יחליטו לפי הקריטריונים שלהם אם הוא יכול להיות במוסד.
יוחנן שטסמן: הכסף שיבוא מהמוסד לביטוח לאומי לחולה הסיעודי יילקח בחשבון בעת שהוא יתאשפז אם הוא יתאשפז.
יוחנן שטסמן: כל מה שצריך לעשות זה להוריד את אותו כסף מתקציב האגף לגריאטריה או מתקציב השירות לקשיש, ולהעביר את זה למוסד לביטוח לאומי.
יוחנן שטסמן: על ידי כך העלות תהיה 0.
יוחנן שטסמן: אני חושב שזה פותר את הבעיה.
יוחנן שטסמן: ישנם, אולי, מקרים מסויימים שיתווספו, אני מוכן לדון עליהם, אבל זה באמת שוליים שבשוליים.
יוחנן שטסמן: התוצאה הסופית היא, שזה לא יעלה כלום וייעשה צדק.
דוד טל: נכון לרגע זה יש איזה שהוא חוק במדינת ישראל.
דוד טל: אחד הדברים שקוממו חלק מהאנשים או חלק מגופים כאלה או אחרים, שיש חוק שניתנה לו פעם פרשנות כזו ופעם פרשנות אחרת.
2200: מבית הלל הלכו לבית שמאי.
דוד טל: לא יעלה על הדעת שפעם אחת מפרשים חוק בצורה כזאת, מבלי ששיניתי אף לא אות אחת, ופעם אחרת מפרשים את החוק בצורה אחרת.
דוד טל: קובעים שמצמצמים את אחוז המקבלים או מרחיבים את אחוז המקבלים הכל על פי שרירות ליבם של יועצים בכירים, יהיו אשר יהיו, או ועדה מכובדת, תהיה אשר תהיה.
דוד טל: אולי נמנע מכם את התקלות הללו על ידי כך שנבהיר בחוק למה אנחנו מתכוונים, ואז לא יהיה לכם ספק בדבר הזה.
יוחנן שטסמן: את הדברים שאמר יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת דוד טל, אנחנו שומעים הרבה.
יוחנן שטסמן: באים אלינו בטענות על כך שאסתר רייס, שאחראית על זה, שינתה את עורה והפכה למרשעת, אבל זה פשוט לא נכון, כי פרשנות החוק לא השתנתה מיומו הראשון ועד היום.
יוחנן שטסמן: מה שקרה הוא, שהמציאות הגריאטרית השתנתה.
יוחנן שטסמן: אדם שנכנס למוסד כעצמאי בגיל 70, כעבור 10 שנים, בגיל 80, מצבו הרפואי, התפקודי, הסוציאלי והקוגניטיבי משתנה.
דוד טל: עם כל הכבוד, אנשים זקנים שהלכו למוסד מסויים, או שרצו ללכת למוסד מסויים, קבעו שהם הולכים למוסד פלוני על סמך זה שהם יודעים שבמוסד פלוני הם יקבלו גימלה כזאת וכזאת.
דוד טל: לימים שיניתם את זה והם פתאום לא מקבלים את הגימלה הזאת.
יוחנן שטסמן: הפרשנות לא השתנתה, המציאות השתנתה: מחלקות שהיו שם פעם עצמאיים, הפכו למחלקות של לא עצמאיים.
יוחנן שטסמן: אנחנו מכירים את זה מהחיים הרפואיים והחיים הסוציאליים של הקשישים.
יוחנן שטסמן: את הקשישים זה לא מעניין.
יוחנן שטסמן: הם אומרים "כשבאנו לפה קיבלנו הבטחה כזאת, ופתאום בא הביטוח הלאומי ומתאכזר אלינו.
יוחנן שטסמן: " זה לא הביטוח הלאומי, זה החוק.
דוד טל: חס וחלילה, זה המוסד הטוב ביותר שיש לנו, רק צריך לעשות בו קצת סדר.
יוחנן שטסמן: החלטנו במינהלת המוסד לביטוח לאומי לבטל את סעיף 227 בנוסחו הנוכחי, כלומר לבטל את הקיצבה מלהיות קיצבה קהילתית.
דוד טל: אתם תומכים בהצעת החוק כפי שהיא?
יוחנן שטסמן: בכל לב.