GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם וגשל: את האפשרות האם לקבוע - - -
זבולון אורלב: שתבדוק בין היתר את האפשרות האם לקבוע.
יהודית נאות: חבר הכנסת טל הציג בתחילת הישיבה שאלה האם צריך בכלל את המפת"נים.
יהודית נאות: אני חושבת שהדבר היחידי שנענה פה בוודאות, זה שצריך.
יהודית נאות: האם חבר הכנסת טל מסכים?
דוד טל: אני שותף להחלטה המשותפת.
זבולון אורלב: אנחנו יושבי ראש עמיתים לוועדה המשותפת וכל דבר נעשה בהסכמה בין שנינו.
זבולון אורלב: אני שאלתי אותו לפני ההוספה הזאת.
יהודית נאות: אני רוצה להגיד לך משהו, אני יוצאת לא מרוצה.
תמר גוז'נסקי: חכי רגע, אולי יש פה עוד משהו שלא שמענו.
זבולון אורלב: ההחלטה האופרטיבית השניה היא לדרוש ממשרד החינוך לתקן לאלתר את תקצוב תלמידי המפת"נים על פי זכויותיהם.
תמר גוז'נסקי: על פי סל שיקבע - - -
זבולון אורלב: צריך להפריד בין שני דברים.
זבולון אורלב: אין מושג כזה: סל.
תמר גוז'נסקי: אז מה רוצים?
תמר גוז'נסקי: שיחזירו אותם ל 07?
זבולון אורלב: שיחזירו על פי זכויותיהם כתלמידים לפי אפיונם במשרד החינוך, לרבות הענקת קוד 07 לתלמידים שזכאים לכך, אף שהם לומדים במפת"ן.
זבולון אורלב: הדבר האחרון זה לדווח לוועדה המשותפת תוך שלושה חודשים על שני הסעיפים האופרטיביים.
יהודית נאות: וכשאתם תראו את זה בתקציבים שלכם תדווחו גם על זה.
זבולון אורלב: כן, תמר.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאנחנו צריכים לדרוש לתקן מיד את העובדה שתקן השעות שלהם הוא כמו של בית ספר יסודי.
זבולון אורלב: זה על פי זכויותיהם.
זבולון אורלב: כתבתי: על פי זכויותיהם כתלמידים על פי אפיונם.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה: ברחל בתך הקטנה.
זבולון אורלב: אז לרבות 07 ולרבות שכר לימוד מודרג.
תמר גוז'נסקי: אני אומרת, קודם כל לדאוג למספר השעות השבועיות שלהם.
תמר גוז'נסקי: זה א"ב.
תמר גוז'נסקי: ויש לי עוד הצעה.
תמר גוז'נסקי: המצב שבו בספט
תמר גוז'נסקי: מבר לא מקבלים את התקציבים אלא מחכים לינואר, ממה הם אמורים לעבוד ארבעה חודשים?
יהודית נאות: זה הדבר היחידי שלא מפלים אותם לרעה.
יהודית נאות: כולם ככה.
זבולון אורלב: את זה גם אפשר להכניס.
זבולון אורלב: אני מציע גם שנוסיף שהוועדה דורשת ממשרד החינוך להעביר למפת"נים לאלתר את התקציבים שהיו מגיעים להם החל מהראשון לספטמבר 2001.
אורי סיוון: מה שאני רוצה לבקש מהוועדה בעקבות ההתקדמות שקיימנו פה, זה שתיקחו על עצמכם את התפקיד לוודא טוב טוב שבספטמבר בשנה הבאה אנחנו נעמוד במצב שונה.
זבולון אורלב: לזה אנחנו מתכוונים כשאנחנו אומרים שידווח לנו בעוד שלושה חודשים ועל פי זה יחליטו יושבי ראש הוועדות באשר להמשך הטיפול.
זבולון אורלב: אם נקבל דיווח כתוב שהכל בא על תיקונו ויגידו לנו שהעניין הוסדר, לא צריך יותר לקיים ישיבות.
זבולון אורלב: אבל, אם יתברר כתוצאה מהדיווח שלא קרה שום דבר, אני מניח שדוד טל ואנוכי נסכם על זימון דיון נוסף.
זבולון אורלב: הפעם זה יהיה ברמה שונה, עם השר ואז נזמין את כולם.
זבולון אורלב: אין לנו שום כוונה למרוח או לטייח.
זבולון אורלב: אנחנו שמנו היום פה על השולחן בעיה מאד מורכבת.
זבולון אורלב: אני חושב שזה דיון מאד חשוב ומוצלח מבחינה זו שהכנסת ממלאת את תפקידה לחשוף בעיות של המערכת השלטונית, להצביע היכן נמצאים הפתרונות ולאפשר לרשות המבצעת לעשות את מלאכתה.
זבולון אורלב: תודה רבה לעמיתי.
יאיר פרץ: על סדר היום תקנות החשמל (התקנת כבלי חשמל במתח גבוה), התשס"ב-2001.
יאיר פרץ: בבקשה, תנו לנו מעט רקע והסבר על מה מדובר.
יאיר פרץ: ולדימיר נימרובסקי: מדובר על תקנות טכניות שחוקקו על פי חוק החשמל.
יאיר פרץ: חוק החשמל הוא חוק שנועד להסדיר נושאים בטיחותיים בהתקנות חשמל.
יאיר פרץ: התקנות האלה מחליפות תקנות מ-1966 שהיו בזמנו התקנות כבלים.
יאיר פרץ: אנחנו חילקנו את התקנות הכבלים לשני סוגי תקנות.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: ב-1966 היו כבלים?
יאיר פרץ: ולדימיר נימרובסקי: כן, היו כבלים כבר מזמן.
יאיר פרץ: ב-1966 כבר היו תקנות להתקנת כבלים.
יאיר פרץ: כבלים היו כבר כמה שנים לפני.
יאיר פרץ: אנחנו חילקנו את הרוויזיה בתקנות התקנת כבלים להתקנת כבלים למתח נמוך שהכנסת כבר אישרה וזו תקנה קיימת משנת 2000 – ב- 9 באוגוסט 2000 היא פורסמה – ובאותה ישיבת כנסת התחייבנו שאנחנו גם נעלה את המתח ולמעשה התקנות מסדירות איך להתקין כבלים, מהן השיטות להתקנת כבלים, כל מיני דרישות טכניות.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אמצעי בטיחות.
יאיר פרץ: ולדימיר נימרובסקי: אמצעי בטיחות, אמצעי הגנה, איך להתקין אותם בתעלה, איך להתקין בצינור ודברים טכניים בלבד.
יאיר פרץ: ג'ודי וסרמן: האם מדובר בהסדרת הקיים או שיש כאן איזשהו כלל חדש?
ולדימיר נימרובסקי: ב-1966 אנחנו עבדנו על פי תקנות מסוימות ואין כאן עברייני תנועה ולא עבריינים בהתקנות.
ולדימיר נימרובסקי: יש התקדמות מסוימת בטכניקה, יש התקדמות בשיטות.
ולדימיר נימרובסקי: אנחנו פשוט מתאימים את הדרישות להתקנות לציוד חדש וחדיש, לשיטות חדשות מתקדמות.
ולדימיר נימרובסקי: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אדוני אומר באופן כללי שהתקנות האלה מסדירות את נושא הבטיחות ומחליפות תקנות משנת 1966.
ולדימיר נימרובסקי: ג'ודי וסרמן: האם יש דברים שמוסדרים בתווי תקן?
ולדימיר נימרובסקי: ולדימיר נימרובסקי: בהחלט.
ולדימיר נימרובסקי: אחת מהדרישות העיקריות של חוק החשמל היא הדרישה שהציוד שאנחנו משתמשים בו בהתקנות צריך להיות תקני.
ולדימיר נימרובסקי: יש את חוק התקנים שלא אנחנו אחראים עליו, אלה תקנים שמשרד התעשיה והמסחר אחראי עליהם.
ולדימיר נימרובסקי: ג'ודי וסרמן: ברור, אבל זאת בדיוק השאלה – אם זה כפוף לכללים.
ולדימיר נימרובסקי: ולדימיר נימרובסקי: אנחנו אומרים כך – אסור להתקין ציוד שהוא לא תקני.
ולדימיר נימרובסקי: שירלי אברמי: יש מישהו שעלולה או עשויה להיות לו התנגדות לתקנות האלה, שלא נמצא כאן?
ולדימיר נימרובסקי: ולדימיר נימרובסקי: רק עבריין שעשה בדיעבד משהו לא חוקי ועכשיו אנחנו נתפוס אותו.
ולדימיר נימרובסקי: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני מעמיד זאת להצבעה.
ולדימיר נימרובסקי: מי בעד תקנות החשמל?
ולדימיר נימרובסקי: בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין תקנות החשמל (התקנת כבלי חשמל במתח גבוה), התשס"ב-2001 נתקבלו.
יאיר פרץ: התקבל ברוב קולות.
יאיר פרץ: על סדר היום תקנות טיפול בחולי נפש (תעסוקה לחולה), התשס"ב-2001.
יאיר פרץ: ברשותכם, לפני שאני פותח את הישיבה לדיון, הייתי מבקש להעלות כאן על השולחן נושא שבדקתי עם היועצת המשפטית לפני הישיבה.
יאיר פרץ: מתברר שהוכנו כאן תקנות לחוק שחוקק בשנת 1991 כמדומני, ואני קצת תמה שרק לאחר עשר שנים מובאות התקנות לאותו חוק, אבל זה לא מה שעומד על סדר היום.
יאיר פרץ: מסתבר שבמכלול הכללי, בתשע השנים האחרונות חוקקו מספר חוקים בנושא של תעסוקת נכים ומוגבלים.
יאיר פרץ: יש חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות של חבר הכנסת אילן גילאון ויש חוק שיקום חולי נפש בקהילה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.
יאיר פרץ: אלה החוקים שבתוכם - מתוך עיון קל – ראיתי שחלק מהתקנות מופיעות כאן.
יאיר פרץ: הייתי מציע – אם זה מקובל עליכם – לקחת את התקנות האלה ולעשות סינתזה מתוך כל מכלול החוקים ולהביא תקנות שיהיו תקפות גם לגבי החוקים החדשים שהתקבלו בכנסת והיום הם בתהליך, כלומר להביא דבר מוגמר.
יאיר פרץ: אני מבקש חשיבה שנייה.
יאיר פרץ: אם זה מקובל עליכם – בבקשה.
יאיר פרץ: אם לא – נקיים דיון מקיף.
יאיר פרץ: תמר גוז'נסקי: אולי נשמע את תגובת הממשלה לטענות שהעלית עכשיו.
יאיר פרץ: סילביה טסלר-לזוביק: נתבקשתי להגיד שיש תור ארוך מאד בחוץ ויש אנשים שהוזמנו לישיבה – גם מנציגי המשפחות וכן נציג משרד הבריאות – והם מחכים בחוץ.
יאיר פרץ: אלה אנשים שרוצים להשתתף בישיבה והם מנועים להשתתף.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: זה דבר שייבדק, אבל אני מדבר על דברים מהותיים, כלומר אם כדאי בכלל לקיים דיון כשבסופו של דבר נשב ונדון על סעיף וסעיף ואז יתברר שהוא מופיע כאן או מופיע שם, או דברים שהם לא מוסדרים או שיש ניגוד בין סעיפים.
יאיר פרץ: לכן חשבתי שמשרד הבריאות יעשה חשיבה נוספת לגבי כל התקנות האלה ויביא לנו מסמך מתוקן, מסודר, שנוכל לדון בו בצורה יותר מעשית.
שרונה עבר-הדני: נתחיל בשאלה הפשוטה למה כעבור עשר שנים.
שרונה עבר-הדני: אצלי נמצא תיק שמשקף חמש שנים של ניסיונות להכין תקנות שיהיה בהן מענה ראוי ונכון.
שרונה עבר-הדני: זה נושא שכן חשבו עליו, כנראה שבאווירה של כיבוי שריפות זה איפשהו התנהל לאט יותר, אבל קשה לומר שהנושא הזה לא היה בחשיבה מהרגע שחוק הטיפול בחולי נפש נכנס לתוקף.
שרונה עבר-הדני: לגבי התקנות עצמן – אם רק ניקח את השנתיים האחרונות – ברגע שבמשרד הבריאות הרגשנו שאנחנו לא מסוגלים לעשות זאת לבד, אנחנו מיוזמתנו פנינו וביקשנו את העזרה של משרד המשפטים ונעשתה עבודה באמת יסודית אדירה.
שרונה עבר-הדני: סברנו שפעלנו נכון, אבל נאמר – מכל מלמדיי השכלתי, ולהפך – אנחנו מזמינים את ההערות היום כי חשוב לנו שייצא משהו נכון.
שרונה עבר-הדני: עדיף לנו שלא ייצאו תקנות בכלל – שהרי כבר עשר שנים אין תקנות – מאשר שייצאו תקנות לא ראויות ולא נכונות.
שרונה עבר-הדני: אנחנו סברנו שמה שהנחנו בפני הוועדה הוא ראוי ומתאים, אבל ודאי שאנחנו פתוחים לכל הערה ולכל תיקון שנדרש.
שרונה עבר-הדני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אם כך, כיוונתי לדעת גדולים.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: גברתי – מאחר שמאז 1991 חוקק בינתיים חוק לשיקום נכי נפש בקהילה, מדוע בחרתם את האכסניה הזאת ולא את האכסניה של השיקום, שהיא עוסקת בשיקום במובהק וכל הנושא כאן עוסק בשיקום?
שרונה עבר-הדני: ההיגיון אומר שהאכסניה המתאימה זה חוק השיקום.
שרונה עבר-הדני: שרונה עבר-הדני: ההסמכה המפורשת בחוק טיפול בחולי נפש נותנת לנו את האכסניה.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: למה?
שרונה עבר-הדני: בחוק שיקום אין הסמכה לשר להוציא תקנות?
שרונה עבר-הדני: לא בנוסח המפורש של סעיף 36 לחוק טיפול בחולי נפש, שגם קובע את הכלל.
שרונה עבר-הדני: ..
שרונה עבר-הדני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: חברת הכנסת גוז'נסקי, הם הסתמכו על סעיף 36 שמפנה אותם.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: כן, אבל בחוק השיקום כתוב: "השר ממונה על ביצוע חוק זה, הוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו" – בכל הנוגע לביצועו, אזי אם מדובר על שיקום, שיקום צריך להיות במקום שבו מדובר על שיקום ולא במקום שבו מדובר על טיפול כי טיפול בחולי נפש זו סוגיה שקשורה בעיקר בתוך המוסדות ויש לכך היבט אחר.
שרונה עבר-הדני: יכול להיות שכאשר התחלתם ב-1991, זה באמת לא היה חוק שיקום, אבל בינתיים יש חוק שיקום ולכן האכסניה לא ברורה לי.
שרונה עבר-הדני: שרונה עבר-הדני: מה שחסר לי בחוק השיקום זה את האמירה המפורשת של סעיף 36, סיפה.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: אז אנחנו נמחוק את סעיף 36, האם זאת הבעיה?
שרונה עבר-הדני: דן אורנשטיין: הסיפה שאומרת שאין יחסי עובד מעביד.
שרונה עבר-הדני: שרונה עבר-הדני: האמירה המפורשת הזו לא מופיעה בחוק השיקום, והאמירה המפורשת הזו היא שמבדילה בין שיקום תעסוקתי לבין עבודה בשוק החופשי בתנאים מיוחדים, כגון אם יוצאו – ואני מבינה שבדרך – תקנות חוק שכר מינימום שמאפשרות שכר מינימום מופחת.
שרונה עבר-הדני: דן אורנשטיין: הן אושרו בוועדה.
שרונה עבר-הדני: ג'ודי וסרמן: לעניין הזה, בתוספת של חוק שיקום נכי נפש בקהילה יש תחומי תעסוקה.
שרונה עבר-הדני: אני קוראת: שילוב בעבודה – יש שירות המסייע להשתלב בשוק העבודה החופשי כשכיר וכעצמאי ויש תעסוקה נתמכת, יש תעסוקה במפעל מוגן, במועדון תעסוקתי.
שרונה עבר-הדני: ברור שחלק מדבר על מקומות שבהם יש יחסי עובד מעביד וברור שבחלקים האחרים- התעסוקה הנתמכת והמפעל המוגן – מדובר על מקומות שבהם אין יחסי עובד ומעביד.
שרונה עבר-הדני: אמנם זה לא נראה במפורש בחוק אבל אלה סוגי התעסוקה שקיימים, כך שאין סתירה בעצם, אפשר למצוא לכך אכסניה – ואני לא מביעה דעה כרגע מה האכסניה הנכונה, אבל בהחלט יש לכך התייחסות גם בחוק שיקום נכי נפש בקהילה.
שרונה עבר-הדני: סילביה טסלר-לזוביק: סילביה טסלר-לזוביק, מנכ"ל ארגון בזכות.
שרונה עבר-הדני: אנחנו גם קיימנו דיון ואנחנו גם מרגישים שהתקנות האלה לא בשלות.
שרונה עבר-הדני: רצינו להציע, בהמשך למה שאתה אמרת, מנגנון שמוכר כאן בוועדה – שהיועצת המשפטית, נציגי משרדים ונציגי ארגונים יישבו שוב על התקנות, יכינו אותן כראוי.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: גם נציבות.
שרונה עבר-הדני: סילביה טסלר-לזוביק: זה הפורום בדרך כלל.
שרונה עבר-הדני: דן אורנשטיין: אנחנו עבדנו על התקנות האלה עם משרד הבריאות, כאשר נעשה מאמץ לשלב בתוך התקנות האלה את העקרונות החדשים.
שרונה עבר-הדני: תמר גוז'נסקי: למה אתה קורא עקרונות חדשים?
דן אורנשטיין: למיקסום האפשרויות של השתלבות בקהילה, למרות שאנחנו יודעים וגם ערכנו סיור עם משרד הבריאות, ובמסגרות, שלא נראה לנו – זה פתוח לדיון - שניתן לדבר על כך שכל האנשים במסגרות האלה יעברו לשוק החופשי.
דן אורנשטיין: זאת המגמה שחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מעודד – ודאי חוק שיקום נכי נפש בקהילה, שזה דבר החקיקה הספציפי, למרות העבודה הפנים-ממשלתית הזאת, והעבודה רבה.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: האם משרד העבודה והרווחה היה שותף לכך?
דן אורנשטיין: שרונה עבר-הדני: כן.
דן אורנשטיין: קיבלנו עזרה מצויינת.
דן אורנשטיין: דן אורנשטיין: כן, למרות שזה נושא שנמצא באחריות משרד הבריאות, כיוון שמדובר באנשים עם מוגבלות ומדובר בעבודה, קיימנו ישיבות אצלנו במשרד, גם במשרד הבריאות, יחד עם משרד העבודה והרווחה.
דן אורנשטיין: בכל הדיונים היה לנו חשוב לגבש משהו, אבל גם היה לנו חשוב שיהיה שיתוף מקסימלי של כל הגורמים.
דן אורנשטיין: לכן אני מבין מחברתי ממשרד הבריאות שזאת היתה המטרה של הדיון הזה – לפתוח בעצם בדיון הציבורי.
דן אורנשטיין: ייתכן מאד שיש צורך מחוץ לוועדה לשבת ולגבש וכן לפתור את הבעיה של יחסי הגומלין בין החוקים.
דן אורנשטיין: אני חושב שמשרד הבריאות היה בדעה שאולי צריך תיקון של החקיקה הראשית – אני לא בטוח – גם את זה צריך לבדוק.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני מבקש לעדכן את נציג משרד הבריאות, מר יחיאל שרשבסקי.
דן אורנשטיין: הוועדה כאן דנה בנושא תקנות טיפול בחולי נפש (תעסוקה לחולה).
דן אורנשטיין: מאחר שבמקביל, עד שהתקנות האלה באו לעולם, בינתיים התגבשו כמה חוקים שהם מקבילים או חופפים, בחלק מהדברים מרחיבים, ראינו לנכון שהתקנות המונחות בפני הוועדה היום עדיין לא מושלמות ולא בשלות.
דן אורנשטיין: הצענו – ברוך השם כיוונתי לדעת כל היושבים סביב השולחן הזה, כולם התבטאו לאחר מכן וכיוונתי לדעתם - שעדיין יש מקום לבחון זאת מחדש, לעשות סינתזה מכל מה שקיים ולהביא תקנות בשלות.
דן אורנשטיין: תמר גוז'נסקי: גם עם הארגונים.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: גם עם הארגונים, גם "בזכות", נציבות, כל מי שקשור בנושא ופועל בעניין הזה – שזו פעולה מאד חשובה.
דן אורנשטיין: כאדם שמכיר את הנושא קצת מקרוב, אני יודע כמה חשוב לשקם חולי נפש בקהילה ולאפשר להם תעסוקה.
דן אורנשטיין: לכן חשבתי לנכון שלא נקיים היום דיון בתקנות עצמן אלא נדון באופן כללי להעביר זאת חזרה לאותה ועדה או לאותם גופים ומשרדים רלוונטיים, לתת היום אפשרות ביטוי ולהביא תקנות בהקדם האפשרי.
דן אורנשטיין: זה לא צריך לקחת הרבה זמן, ואם המתנו קרוב לעשר שנים – נמתין עוד שבוע או שבועיים כדי שהתקנות יהיו בשלות ולא תבוא תקלה על ידינו.
דן אורנשטיין: יחיאל שרשבסקי: אם מדובר בשבועיים-שלושה – אין התנגדות.
דן אורנשטיין: דליה דרומי: דליה דרומי, נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות.
דן אורנשטיין: תחושותינו לגבי התקנות זהות, אנחנו חושבים שהתקנות כפי שהן מעלות סימני שאלה רבים מאד והן מאד בעייתיות.
דן אורנשטיין: אנחנו רוצים להציע להשתמש בפורמולה שכבר עובדת בתחומים אחרים, כאשר הנציבות תרכז דיונים והתייעצויות בהם יהיו שותפים הרשויות, הארגונים, נציגי המשפחות וכן הלאה, ואנחנו נגבש איזושהי הצעה או משהו שיהיה יותר מוסכם על כל הגורמים שיישבו סביב השולחן.
דן אורנשטיין: בדרך זו אנו פועלים גם בתחום תקנות התחבורה הציבורית.
דן אורנשטיין: אנחנו ריכזנו את כל הגורמים סביב השולחן, גם בנושא חוק שכר מינימום בעבר וכרגע סביב הצעת חוק השוויון, לגבי הפרק השני בנושא הנגישות.
דן אורנשטיין: אנחנו מציעים לאמץ את אותה פורמולה גם במקרה הזה ואז לבוא עם הצעה שתהיה יותר מוסכמת.
דן אורנשטיין: אלי שמיר: אלי שמיר, יושב ראש ארגון משפחות נפגעי הנפש.
דן אורנשטיין: אני מצטרף לכל מה שנאמר.
דן אורנשטיין: ראשית, לא רק שיש חוק חדש מאז עשר שנים אלא בשנה האחרונה יש גם התפתחות חיובית בתחום התיקצוב.
דן אורנשטיין: יש יותר תקציבים לשיקום, זה נעשה יותר קריטי והתעסוקה זה חלק קרדינלי ממנו ולכן צריך לעשות זאת בזהירות רבה.
דן אורנשטיין: בחוק הישן אפילו ההגדרות הן לא מתאימות – הגדרות חולה לעומת משתקם וכל מיני דברים שהשתנו במשך השנים.
דן אורנשטיין: אנחנו מאד מבקשים שנציגי הארגונים – גם הנפגעים וגם המשפחות – יהיו מיוצגים בדיונים לקראת התקנות החדשות.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: האם מישהו רוצה להוסיף לפני שאני מסכם?
דן אורנשטיין: תודה רבה.
דן אורנשטיין: אני מציע לסיכום כך.
דן אורנשטיין: גברתי מנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות – נכון אולי שיש פורמולה של הנציבות שעושה זאת אצלה.
דן אורנשטיין: אני מטיל זאת על משרד הבריאות, הוא הוביל את המהלך ואת התקנות.
דן אורנשטיין: ג'ודי וסרמן: ומשרד המשפטים.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: ומשרד המשפטים, עם כל הגורמים הרלוונטיים, כשמשרד הבריאות מרכז את הנושא.
דן אורנשטיין: גברתי, כמה זמן יקח על מנת להביא זאת לוועדה?
דן אורנשטיין: שרונה עבר-הדני: השאלה כמה זמן יקח לתאם ישיבה עם כל הגורמים.
דן אורנשטיין: תמר גוז'נסקי: ניתן להם חודש.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני חושב שכל היושבים כאן – ושמענו את כל הארגונים – יש להם עניין לסיים את זה.
דן אורנשטיין: אין צורך כאן בהשקעה רבה, יש את הדברים הבסיסיים, את החוקים הקיימים.
דן אורנשטיין: צריך ללמוד את הדברים ולהביא דברים מסודרים ומוסכמים.
דן אורנשטיין: תמר גוז'נסקי: חודש ימים זה בסדר?
דן אורנשטיין: אם לא תספיקו – תבקשו הארכה.
דן אורנשטיין: שרונה עבר-הדני: אם אפשר, אני מנצלת את הפורום הזה ומבקשת – אני מברכת את "עוצמה", הם כבר עשו את העבודה והגישו הערות בכתב – כל ארגון, כל גורם, כל מי שמעונין ויכול להעביר הערות בכתב, זה בוודאי הופך לדיון הרבה יותר יעיל.
דן אורנשטיין: שירותי בריאות הנפש יכנסו ישיבה של כל מי שיבקש להשתתף בהקדם.
דן אורנשטיין: כבר אני רושמת שמבקשים להשתתף: "בזכות", נציבות, איגוד העובדים הסוציאליים, "התמודדות", מרפאות בעיסוק, הר"י, אנוש.
דן אורנשטיין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק משפחות חד-הוריות (תיקון – הכרה באפוטרופוס על חסוי כהורה יחיד), התשס"א-2000.
יאיר פרץ: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית.
מרינה סולודקין: משמעות הצעת החוק קודם כל כשיש טרגדיה, ולצערי הרב זה קורה אצל העולים שילד נשאר עם סבא או סבתא, או דודה, זקנים.
מרינה סולודקין: התהליך של מינוי האפוטרופסות לוקח הרבה זמן ולוקח זמן רב עד שמשלמים כסף.
מרינה סולודקין: האם נהרגה ברוסיה או נתפסה בשבי ויש הרבה מקרים – הילד נשאר עם מישהו אחד קשיש ויחיד שיש לו קשר אליו.
מרינה סולודקין: קיבלנו את רעיון החוק מארגון לזכויות אדם וכן מהניסיון היומיומי שלנו.
מרינה סולודקין: כל שנה יש ארבעה או חמישה מקרים כאלה כאשר תהליך מינוי האפוטרופסות ותשלום הכסף לוקח כל כך הרבה זמן, שכל הזמן הזה אנחנו, ככנסת, והשירותים הסוציאליים מתעסקים במשפחה של קשיש וילד יתום.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מה גברתי מבקשת?
מרינה סולודקין: שתשלום וזכויות יוכרו מרגע שהוגשה הבקשה לאפוטרופסות ולא לחכות עד שבית המשפט יחליט?
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: למה אנחנו הסכמנו עם משרד המשפטים?
מרינה סולודקין: רצינו אפילו זוג של סבא וסבתא או דוד ודודה, אבל אמרו שיש השלכות רוחב שלא יכולים לקרוא למשפחה כזו משפחה חד-הורית.
מרינה סולודקין: לכן הסכמנו או לסבא, או סבתא, או דודה קשישה – משהו כזה, כדי לא לפרוץ גבולות של חוקים אחרים.
מרינה סולודקין: עכשיו דיברתי עם נציגי הביטוח הלאומי שהם הציעו חוק – אולי זה חוק טוב אבל זה חוק אחר.
מרינה סולודקין: חשבתי שבנוסח שקיים אנחנו עשינו את כל ההסכמות עם משרד המשפטים.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: כמה זמן לוקח היום מינוי אפוטרופוס?
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: שנה וחצי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לאחרונה הונח בפניי מקרה - לקח שלושה חודשים.
מרינה סולודקין: ויקטור כהנא: לגבי אנשים מבוגרים אני יודע שזה מהיר.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: אצל ילדים זה סיפור מסובך ואני אומרת את זה מתוך הפרקטיקה, החוק לא מצוץ מהאצבע, אלא נתקלים כל הזמן במקרים האלה.
מרינה סולודקין: לצערי הרב, יש הורים צעירים שלא חושבים על המצב שיש בתפוצות, הולכים ונעלמים.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: על כמה מקרים מדובר?
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: אצלנו מדובר על חמישה-שישה מקרים בשנה.
מרינה סולודקין: יכול להיות שאצל חברי כנסת אחרים יש מקרים נוספים.
מרינה סולודקין: עמיחי כץ: אני חושב שיש כאן אי הבנה.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: כשמדובר בכל כך מעט מקרים, האם אי אפשר לפנות למשרד המשפטים?
מרינה סולודקין: רועי קרת: אני מהביטוח הלאומי.
מרינה סולודקין: אנחנו בטעות הבנו שיש לנו הסכמה עם המציעה, מסתבר שאין לנו.
מרינה סולודקין: הצעת החוק המקורית דיברה על שני דברים – על מי שפתח בהליך אפוטרופוס וטרם התמנה, ועל אפוטרופוס, כי היום, לפי חלק מהחוקים, גם אפוטרופוס הוא לא כמו אב ביולוגי לכל דבר ועניין.
מרינה סולודקין: ג'ודי וסרמן: הכוונה היא אפוטרופוס שהוא לא סבא וסבתא.
מרינה סולודקין: רועי קרת: מיד אגיע לכך, זה גם דבר שחשוב להזכיר – אפוטרופוס שהוא לא סבא וסבתא.
מרינה סולודקין: לעניין חוק הבטחת הכנסה – ואני לא רוצה לדבר על החוקים האחרים, אינני יודע אם יש כאן נציג של משרד העבודה והרווחה, שהם גם התנגדו לעניין הזה – הצעת החוק מתייחסת לכמה חוקים שמופעלים על ידי כמה משרדים.
מרינה סולודקין: לעניין חוק הבטחת הכנסה, הקונסטרוקציה היא כזאת שסבא וסבתא נחשבים כמו אבא ואמא ביולוגיים, מבחינה זאת אין בעיה.
מרינה סולודקין: אותן זכויות מיוחדות שמיוחסות למשפחה חד-הורית, יש גם לסבא או סבתא שבחזקתם ילד שהם האפוטרופוס שלו או אפילו שהם לא אפוטרופוס שלו.
מרינה סולודקין: דוברת: זה לעניין הבטחת הכנסה בלבד.
מרינה סולודקין: רועי קרת: כן, אני מדבר על הבטחת הכנסה.
מרינה סולודקין: לא צריך להיות אפוטרופוס אם זה ילד שבחזקתם, שאחזקתו עליהם, רואים בהם לעניין הבטחת הכנסה – שזה העניין הרלוונטי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: בלי מינוי אפוטרופוס?
מרינה סולודקין: רועי קרת: בלי מינוי אפוטרופוס.
מרינה סולודקין: יכול גם להתמנות כאפוטרופוס כמובן, זה לא משנה.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מה כן מקנה להם זכויות יתר?
מרינה סולודקין: רועי קרת: בהבטחת הכנסה, משפחה חד-הורית יש לה שתי הטבות עיקריות שאין למשפחה רגילה – הגמלה היא יותר גבוהה.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: יותר גבוהה משמעותית?
מרינה סולודקין: רועי קרת: את הסכומים אני לא יכול להגיד – זו תוספת של 5% לשכר הממוצע.
מרינה סולודקין: עמיחי כץ: מקבלים מיד שיעור מוגדל במקום את השיעור הרגיל.
מרינה סולודקין: רועי קרת: אשה או גבר שהם אב או אם במשפחה חד-הורית – אם הילד עד גיל 7 - הם פטורים ממבחן התייצבות, כלומר הם לא נדרשים להתייצב בשירות התעסוקה כדי להיות זכאים לגמלה, להבדיל מכל האחרים.
מרינה סולודקין: לעניין הזה, לגבי סבא וסבתא כבר יש מענה בחוק.
מרינה סולודקין: הבעיה היא עם המשפחה המורחבת ועם אנשים שהם כלל לא מקרב המשפחה, שגם הם יכולים להתמנות כאפוטרופוס.
מרינה סולודקין: אלה, היום – גם אחרי שמונו כאפוטרופוסים - מבחינת החוק לא רואים בהם משפחה חד-הורית.
מרינה סולודקין: לעניין הזה הילד הוא לא ילדם הטבעי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: צריך לשנות את החוק מהיסוד, אתה אומר.
מרינה סולודקין: רועי קרת: אני אומר שוב – אנחנו הבנו בטעות שיש הסכמה לתקן את החוק כך שנכניס לתוכו את מי שמונה כבר כאפוטרופוס – שהיום לא קיים בחוק – ואנחנו מדברים על המשפחה המורחבת כי סבא וסבתא כבר היום בפנים ואנחנו מדברים על מי שהוא בכלל לא בן משפחה, לומר במפורש, ברחל בתך הקטנה, שמונה כאפוטרופוס, ואם הוא רק אבא או רק אמא יראו בו כמשפחה חד-הורית.
מרינה סולודקין: על העניין הזה הוסכם.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על מינוי, על קיצור התהליכים.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני מסכים איתך, גברתי.
מרינה סולודקין: ללכת לקראת מינוי – מיד נבדוק, חבל שנציג משרד המשפטים לא נמצא כאן, או שנבוא בדברים עם שר המשפטים על מנת לתת מענה מיידי לקטגוריה הספציפית הזאת ולמנות אפוטרופוס.
מרינה סולודקין: אני מכיר גם דברים כאלה במדינה.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: שנית, אנחנו מדברים על קיצור תהליכים ומעמד של משפחה חד-הורית.
מרינה סולודקין: עמיחי כץ: יש מעמד של משפחה חד-הורית – לא לעניין הבטחת הכנסה, לכל התחומים האחרים כן.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אני שומע את נציג הביטוח הלאומי, שהלכו באמת כברת דרך עם רצון עז לתת מענה – למרות שהחוק אומר היום – גם אם תהיה הכרה של האפוטרופוס שהם לא הסבא והסבתא, או לא תהיה הכרה, באים ואומרים: אנחנו נותנים להם את הזכויות, רק שתהיה הכרה של האפוטרופוס.
מרינה סולודקין: היום, בואו נתמודד עם הבעיה באופן אישי.
מרינה סולודקין: אם את מדברת על חמישה, עשרה מקרים בשנה – משרד המשפטים יכול להתמודד עם דבר כזה, תאמינו לי, ביתר קלות.
מרינה סולודקין: אפשר לתת פתרון מידי בהליך קצר ומקוצר.
מרינה סולודקין: מונח לפניי פסק דין של בית המשפט שהוגש לפני חודש של הורים שנולדה להם ילדה מפגרת קשה, מינו אפוטרופוס לילדה – זה לקח שלושה חודשים מאז שהוגשה הבקשה, יש כבר מינוי.
מרינה סולודקין: חבל מאד שהביטוח הלאומי והאוצר ידחו על הסף את כל הצעת החוק – כאשר אני חושב שזו הצעת חוק טובה, היא מיטיבה.
מרינה סולודקין: בואו נתקוף את הבעיה מכיוון אחר.
מרינה סולודקין: אני תמיד בדעה, ואני אזום זאת, לפתור את הבעיה ולא לנסות ליצור יותר חוקים.
מרינה סולודקין: בסדר, האוצר מתנגד, יש בעיה תקציבית, זה יעבור לוועדת שרים וזה יפול, זה יפול במליאה ונגמר הסיפור.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: זה לא נפל במליאה.
מרינה סולודקין: זה עבר קריאה טרומית, היה הסכם.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: הרי אני מכיר את זה, אני נמצא בהנהלת הקואליציה ומכיר את עבודת הכנסת, למרות זמני הקצר בכנסת.
מרינה סולודקין: אני שומע כאן פתרון באמת טוב שיכול לתת מענה לאותה אוכלוסייה – אין לי ספק שהם עושים מספיק שמטפלים באנשים כאלה ועוזרים להם - שיגיעו להם הזכויות בזכות.
מרינה סולודקין: אני מוכן באופן אישי לבוא בדברים עם שר המשפטים, שהוא באמת עם אוזן קשבת, ולפתור את הבעיה, להקים ועדת חריגים שתטפל רק באוכלוסייה הזאת.
מרינה סולודקין: גנדי ריגר: אדוני היושב ראש, לקצר עניין ביורוקרטי זה מאד קשה.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: תאמין לי, זה פשוט כשהשר יתן הנחייה.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין:
מרינה סולודקין: בגלל אי ההבנה מצד ביטוח לאומי על אופי ההסכמים שהיו לי ולשר המשפטים – הגשתי ערעור בקואליציה בנושא זה - אני חושבת שאנחנו והביטוח הלאומי עכשיו מוכנים יותר לנסח את הניסוחים של החוק, אולי להכניס עניין שהם מציעים בנושא של קרובי משפחה אחרים קשישים.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: יחד עם משרד המשפטים, ולהביא משהו מגובש.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: נוסח מגובש ומוסכם.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: מסכים.
מרינה סולודקין: הולכים לגבש הסכם עם המוסד לביטוח לאומי, יחד עם מציעת החוק, לנסות לפתור מה שהציעו בביטוח לאומי – להכניס גם את אלה שהם לא בקטגוריה של סבא וסבתא, שיוכרו ויקבלו את ההטבות.
מרינה סולודקין: בנוסף, היום נבדוק עם משרד המשפטים להגביל את זה למועד מסוים, תוך שלושה חודשים מיום הבקשה.
מרינה סולודקין: ג'ודי וסרמן: זה לא בחוק הזה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאי אפשר בחקיקה בכלל לקבוע גבול זמן לרשות השופטת.
מרינה סולודקין: זה חוק אחר, זה תהליך אחר.
מרינה סולודקין: אפשר לבוא בדברים, אפשר אולי לתת קדימות לתיקים, אבל לא במסגרת חקיקה.
מרינה סולודקין: אודי בן-דרור: אולי אפשר לעשות את זה בלי תיקון חקיקה.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: אנחנו נעשה יחד ניסיון לעשות דבר שמוסכם עליהם ועלינו.
מרינה סולודקין: כבר אמרתי שעבורי, קיצור תהליכים ומעמד של משפחה חד-הורית אלה הדברים החשובים.
מרינה סולודקין: ג'ודי וסרמן: צריך לבוא בדברים לא במסגרת החקיקה, עם משרד המשפטים.
מרינה סולודקין: גנדי ריגר: יש את הדוגמה של החוק שלי לגבי משפחות חד-הוריות.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: אם זה לא בגדר החוק, אני יודעת עם מי אני נתקלת.