GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: הוקמו 11 מרכזים שנותנים את הטיפול הראשוני ולא נותנים את הטיפול לטווח ארוך, את זה אמורות לתת העמותות.
אבשלום וילן: הוא אומר ש 65% מהמקרים הם מפנים לעמותות.
מוטי וינטר: לא, אנחנו לא מפנים.
אבשלום וילן: הם מגיעים מהם.
אבשלום וילן: מגיעים מהם, בפועל.
אבשלום וילן: מה שקורה הוא, שאין את התקציב, משום שאלה עמותות – גם אל"י וגם מיט"ל – שמגייסות כספי ציבור, מגייסות כספי אזרחים והן הגיעו למצב של קריסה.
אבשלום וילן: במקרה של מיט"ל מדובר על סכום מגוחך – 800 אלף שקלים.
אבשלום וילן: בתקציב של 30 מיליארד שקל של משרד העבודה והרווחה ועוד שמונים מיליארד שקל של הביטוח הלאומי שקשור אליו, לא מצליחים לגרד את הסכום הזה.
אבשלום וילן: ברור שהם הציגו פה פרוצדורה, שכדי לעזור לעמותה צריך לעשות מכרז מסודר.
אבשלום וילן: כל זה מקובל.
אבשלום וילן: אני מקריא את הודעת הסיכום: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות קוראת לשר העבודה והרווחה למצוא פתרון מיידי למימון עמותת מיט"ל לטיפול בילדים שעברו פגיעה מינית ובעמותות דומות.
אבשלום וילן: לא יתכן שהמשרד יפנה לעמותה מטופלים מלשכות הרווחה ויתנער ממחויבותו למימון אותם מטופלים.
אבשלום וילן: הפניית העמותות למסלול של קרן העזבונות בלבד, אינה בגדר פתרון אלא התנערות מפתרון.
אבשלום וילן: גם ההתייחסות לטיפול ארוך טווח כטיפול שאינו באחריות המשרד ואינו טיפול חירום, מהווה פרשנות של המציאות בלא ניסיון לשנות את המציאות ולו בסכום קטן.
אבשלום וילן: לדעת הוועדה, טיפול ארוך טווח, במיוחד בפגיעה מינית ואפילו לשנים ארוכות, מהווה טיפול חירום.
אבשלום וילן: אני אבקש מיושב ראש הוועדה, דוד טל – יאיר, אתה כמחליפו – לבוא בדברים עם שר העבודה והרווחה וביום שני הבא דו"ח הדיון פה צריך להיות מונח על שולחנם של 120 חברי כנסת ואני מקווה מאד, יהודית קרפ, שמה שאת אמרת, פלוס ערוץ 2 שהיה פה ואולי יעורר הערב קצת את הציבור, יגרמו לכך שדברים כאלה לא יוכלו לעבור בשקט לסדר היום.
אבשלום וילן: מוטי – אני עומד מאחורי כל מילה שאמרתי.
אבשלום וילן: עוד לא תפס אותי אדם אחד לאחר שלושים שנות פעילות ציבורית באמירת אי-אמת או שבמצב שאני לא יודע על מה אני מדבר.
אבשלום וילן: אז בכל הכבוד הראוי, ניתן, אם השר מחליט על שינוי מדיניות, לשנות.
אבשלום וילן: אני מבקש ממנו בתוך שבוע ימים לחזור ליו"ר הוועדה ולהגיד לו מה הוא עושה.
אבשלום וילן: כי אם הוא מחליט על שינוי מדיניות ומחליט לעזור, ניתן לפתוח את המכרז.
אבשלום וילן: אתה אמרת חודשיים וחצי?
אבשלום וילן: אני אומר חודשיים אם רוצים להזדרז.
אבשלום וילן: מכרז מסודר כחוק.
אבשלום וילן: אפשר לבקש בשבוע הבא העברה תקציבית מהאוצר ולהביא את זה לוועדת הכספים.
אבשלום וילן: שינויים בתוך תקציב המשרד.
אבשלום וילן: ואז לאשר ולעזור להם, עד סוף השנה - תחילת השנה הבאה.
אבשלום וילן: אם רוצים – זה אפשרי.
אבשלום וילן: אם לא רוצים, עם כל הכבוד לקרן העזבונות - זה בסדר גמור, הם כבר פנו - אנחנו יודעים את מספר הפניות לקרן העזבונות ואת העוגה שקרן העזבונות יכולה לחלק.
אבשלום וילן: לכן זאת הודעת הסיכום, הסיכום הזה יונח על שולחן חברי הכנסת בחתימת יושב ראש הוועדה ובשבוע הבא ביום שני, השר יידרש פה לתת תשובות.
אבשלום וילן: הסעיף הזה הסתיים.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (הוראת שעה), התשס"א-2001 – מי מציג את ההצעה?
נתן סמוך: ההצעה מדברת על כך שאדם שמגיש בקשה לרישום בקופת חולים, זכאי להחזר עבור שירותים רפואיים שניתנו לו גם בתקופה של שישה חודשים שקדמו להגשת הבקשה.
נתן סמוך: החוק הזה עבר למעשה בשנת 2000 כהוראת שעה עד סוף 2000, אנחנו היום נמצאים בסוף 2001, אנחנו מבקשים להאריך את ההצעה עד סוף 2002 על מנת לבדוק את היישום שלה על פני תקופה נוספת.
נתן סמוך: באם הוועדה מעונינת אני יכול להביא נתונים לגבי מספר האנשים.
נתן סמוך: בשנת 1999 היו 33 אנשים כאלה, בשנת 2000 - 58 איש, מתוכם 34 עולים חדשים.
נתן סמוך: בסך הכל באותן שנתיים דובר על 850 אלף שקל, בשנת 2001 36 תיקים, מתוכם 17 עולים חדשים, בעלות שנתית של 495 אלף שקל.
נתן סמוך: אלה סדרי הגודל הכספיים.
נתן סמוך: אנחנו גם מניחים שזה ישמור על רמה דומה.
נתן סמוך: בסך הכל הפערים של רישום בקופת חולים הולכים ונסגרים.
נתן סמוך: על היתרונות של ההצעה הזאת עמדנו כבר בפעם הקודמת.
נתן סמוך: מדובר בהצעה שמאפשרת לאנשים שמסיבות כאלה ואחרות לא עמדו על בעיות הרישום שלהם בקופות החולים, נפלטו מהמערכת, השתחררו מהצבא, עולים חדשים ולא הספיקו להסדיר את מעמדם, פתרון לתקופה מוגבלת, שבה הם קיבלו שירותים רפואיים, הבינו שיש בעיית רישום, הלכו ופתרו את מצבם בקופות החולים ולגבי אותם שירותים שהם רכשו לפני זה, הם מקבלים החזר לפי כללים שאנחנו קבענו.
יאיר פרץ: החזר מלא?
נתן סמוך: החזר מלא, בכפוף לתעריפי משרד הבריאות, כמובן.
נתן סמוך: אם גבו מהם תשלומים מופרזים, אז אנחנו, כמובן, תפקידנו לאכוף על המערכת שלא תגבה תשלומים מופרזים.
נתן סמוך: הם מקבלים בגבולות התעריפים שבהם נמכרים שירותים במערכת הציבורית.
יאיר פרץ: ואתה מאמין שאותה רמה תישמר?
נתן סמוך: כן, כן.
נתן סמוך: בחנו את העניין.
נתן סמוך: כאשר יש סטיות מסוימות אנחנו פונים, למשל, לבתי חולים – כאשר אנחנו רואים שגבו מאנשים יותר מכפי שצריך ומעמידים את זה כך שהאדם יקבל החזר בגבולות התעריפים הציבוריים ואם יש גביית יתר של בתי החולים – בתי החולים מוותרים עליה.
נתן סמוך: חד משמעית.
יאיר פרץ: זה לא פותח פתח לניצול של המערכת?
יאיר פרץ: הוא כאילו אומר לך: תן לי ליהנות מהספק שישה חודשים.
נתן סמוך: החשש שהוועדה העלתה בפעם הקודמת היה אפילו חשש הפוך.
נתן סמוך: באו ואמרו לנו: למה רק שישה חודשים?
נתן סמוך: ואם יש שנה לפני זה?
נתן סמוך: אז באנו ואמרנו: זה כדי ליצור איזשהו סוג של איזון בין, מצד אחד, הרצון להיות הגונים כלפי אנשים שיש להם בעיית רישום ושאנחנו לא רוצים שהם ייקלעו לחובות בעקבות זה שהם היו צריכים איזשהו סוג של אשפוז יקר ובין, מצד שני, מניעת ניצול לרעה.
נתן סמוך: שהאדם הזה לא יתחיל לאסוף חשבונות בלי שיהיה כפוף לכל המגבלות שמבוטח בקופת חולים כפוף להן.
נתן סמוך: אלה הסדרי בחירה וזה היתרונות, בסך הכל, של קופת החולים שרוכשת שירותים במחירים שלה.
נתן סמוך: על מנת ליצור את האיזון אמרנו שחצי שנה זה פרק הזמן הסביר שבן אדם עולה על זה שיש לו בעיית רישום, הולך ופותר אותה מול המוסד לביטוח לאומי ונרשם.
נתן סמוך: התקופה הזו, לדעתנו, מאזנת בין החששות לבין היתרונות.
ג'ודי וסרמן: מספר האנשים שנזקקו להסדר הזה הוא באמת די קטן.
נתן סמוך: הוא די זעום.
נתן סמוך: הוא מעיד על כך שלא מדובר בניצול לרעה.
יאיר פרץ: אם היום ניתן ארכה של חצי שנה לסיפור וחצי שנה אחר כך נפסיק את ההסדר הזה?
נתן סמוך: לא, לא.
נתן סמוך: זו לא היתה הכוונה.
נתן סמוך: אני חושב שזה יהיה רע מאד.
נתן סמוך: משום שההסדר הזה בעצם פותר בעיות שיכולות להיות חוזרות ונשנות.
נתן סמוך: כאשר בא לארץ עולה חדש וכעבור שבועיים נזקק לטיפול רפואי, או אפילו ברגע של הירידה מהמטוס – שזאת הדוגמה שתמיד נותנים לנו – אני רוצה הוראה שתאפשר לי לפתור את הבעיה שלו.
נתן סמוך: כאשר חייל משתחרר מהצבא, הוא נזרק לתוך המערכת.
יאיר פרץ: אז למה לא הוראה קבועה?
עוזי סלנט: למה הוא לא נרשם?
נתן סמוך: למה הוא לא נרשם?
נתן סמוך: תשאל אותו למה הוא לא נרשם.
יאיר פרץ: יש ועדה שדנה בזה, הבנתי.
נתן סמוך: אפשר לבוא לאנשים ולהגיד להם: תגלו אחריות, לעולה החדש אפשר להגיד: תרשם על היום הראשון.
יאיר פרץ: אני לא מדבר על המקרים של העולה החדש.
יאיר פרץ: אני מדבר על המקרים המצויים.
נתן סמוך: לחייל אפשר להגיד, כמו שמר סלנט אומר, תרשם שבוע אחרי שאתה עוזב את הצבא.
נתן סמוך: אנחנו הרגשנו באיזשהו אופן שיש לנו איזושהי אחריות גם כלפי האנשים האלה, שאולי לא דאגו לעצמם.
נתן סמוך: קופות החולים לא ממש מפסידות מזה, בגלל שאם האנשים האלה היו נרשמים, הם היו מקבלים את השירותים האלה במימומן של הקופות.
נתן סמוך: האנשים האלה מפסידים, אנחנו חשבנו שיש אחריות כלפיהם, ההצעה הזאת פותרת את זה.
עוזי סלנט: אני רוצה לומר שני דברים.
עוזי סלנט: אין בעיה עם הצעת החוק – הוראת שעה.
עוזי סלנט: אנחנו מחוקקים פה ונותנים פתרון לשלושים – ארבעים איש.
עוזי סלנט: אז מה?
עוזי סלנט: לכל שלושים או ארבעים איש במדינת ישראל אנחנו ניתן הצעת חוק?
עוזי סלנט: אז אתה יודע לאיזה מצב אנחנו נגיע.
עוזי סלנט: אני חושב שכאשר חוק ביטוח בריאות ממלכתי הוחל, היה באמת מקום לתקופת ביניים לעשות בה כל מיני הסדרים כדי לעודד את האוכלוסייה ולהסביר לכל אלה שכן יודעים ולא יודעים וכן הלאה.
עוזי סלנט: אבל מבחינה ציבורית צריך לעשות לזה סוף, מכיוון שאין פה עניין של הפסד גדול או רווח גדול.
עוזי סלנט: אף אחד פה לא מרוויח ולא מפסיד.
עוזי סלנט: אדוני היושב ראש, אני רוצה להאיר את אותו נושא שאנחנו יודעים שגורם לנו לנזק רב.
עוזי סלנט: בחוק ההסדרים, נדמה לי משנת 1999, הכיל הוראה מאד חשובה, שמונעת ניצול לרעה של שירותי הבריאות בארץ, של תושבי חוץ.
עוזי סלנט: עכשיו, מה קורה?
עוזי סלנט: כאשר יש עניין שהוא עניין חשוב מאד למערכת, חשוב מאד למערכת הבריאות כולה, אז כל אחד מושך את ידיו והעסק הזה לא בא לכלל מימוש ובאים אנשים מחוץ לארץ ורשאים, על פי חוק, לקבל את כל השירותים פה בארץ ונוסעים חזרה.
עוזי סלנט: ומבקשים, כאשר הם בחוץ לארץ, לקבל את המשך הטיפול שם.
עוזי סלנט: המערכת לא עושה את ההסדרים הראויים על מנת לעמוד בדברים האלה ובמקום להתעסק בדברים הרציניים, אז מוצאים איזשהו וינטיל פה וינטיל שם, כדי לטפל בשלושים – ארבעים איש.
עוזי סלנט: אנחנו לא מתנגדים לחוק הזה, אבל אנחנו לא חושבים שאלה הם הדברים שצריכים לעמוד ברומו של עולם בחזית הטיפול של מערכת הבריאות.
יאיר פרץ: תודה רבה, אדוני.
נתן סמוך: זה נכון.
נתן סמוך: זה לא עומד בחזית הטיפול של מערכת הבריאות.
נתן סמוך: מצד שני, כאשר מדובר במערכת שמגלגלת עניין של 20 מיליארד שקל בשנה, מדובר פה בסכום של 400 אלף שנתי, זה מבחינת המערכת סכום זעום.
נתן סמוך: אבל מבחינת האדם היחיד שצריך לשלם עשרה, עשרים ושלושים אלף שקל עבור טיפול, לא מדובר במשהו שהוא זול.
נתן סמוך: לעניין התושבים החוזרים אני רוצה לומר: היום באמת יש ועדה לנושא התושבים החוזרים.
נתן סמוך: כאשר סעיף 58 ייכנס לתוקפו, הוא מונע מצב שבו ההסדר הזה ינוצל לצורך מתן שירותים לתושבים חוזרים.
נתן סמוך: בתקופת ההמתנה שנגזרת עליהם מכוח סעיף 58, הם לא יהיו זכאים להחזר מכוח הסעיף הזה.
יאיר פרץ: אני פשוט רוצה, ברשותך, הערה אחת.
יאיר פרץ: אני מניח שהחוק הזה הוא חוק באמת חשוב, על מנת לאפשר לאותם אנשים לקבל את הזכויות שלהם, בתקופה שהם לא היו מבוטחים או לא נרשמו מכל מיני סיבות.
יאיר פרץ: אני מקבל את זה שיש להאריך את צו השעה, אבל אני רוצה דבר אחד כן לבקש מכם:
יאיר פרץ: ללכת במגמה להוריד את הסיפור הזה מסדר היום.
יאיר פרץ: להיעזר יותר בהסברה, להסביר לאנשים שיש לנצל את הזכויות שלהם, להירשם ברשומים.
יאיר פרץ: יקרה מקרה שעולה חדש לא נרשם, אני מתאר ומשער שיימצא לו פתרון במסגרת ההסכמים וההסדרים.
נתן סמוך: קודם כל, אני מסכים שלא צריך להיתלות בהוראה הזאת ובהחלט כדאי וצריך לעודד אנשים להירשם לקופות החולים, אבל תמיד יהיו מקרים, גם להבא, שבהם צריכים למצוא פתרון לאנשים מהסוג הזה, שהם עולים חדשים, חיילים משוחררים וכולי וההצעה הזאת - - - תהיה בספר החוקים, המטרה היא כן להפוך אותה להוראה קבועה שתטפל באותם מקרים חריגים.
נתן סמוך: כאשר אנחנו מדברים בקופות החולים, קופות החולים, באדיבותן, אחרי שההוראה הזאת עברה, היו מוכנות לפתור מקרים רטרואקטיבית, אבל בלי ההוראה הזאת יהיה מאד קשה לשכנע את קופות החולים לתת את הזכויות האלה, לכן היא חשובה.
יאיר פרץ: אין לי ספק, רק אני מבקש דבר אחד: להחדיר במודעות הציבורית, בכל האמצעים שעומדים לרשותכם - אם זה משרד, אם זה פרסום - שהזכויות חשובות לאותו בן אדם, אחרת, אם לא תמצא סיבה מוצדקת אמיתית, שמצדיקה אי-רישום, תהיה להם בעיה.
יאיר פרץ: לכן אני אומר שצריך ללכת בכיוון הזה.
יאיר פרץ: אם אין מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו, אני מאשר את המשך הוראת השעה ואני נועל את הישיבה.
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון – אי קבלת חוק התקציב).
דוד טל: חבר הכנסת עמיר פרץ הגיש לכנסת הצעת חוק – אני חושב שהיא בעצם מאד אקטואלית, בימים הטרופים הללו.
דוד טל: עמיר פרץ: נכון.
דוד טל: היו"ר דוד טל: היא מאד אקטואלית משום שבימים אלה, אם לא יהיה לנו חוק – וכך נראה על פי דבריו של חבר הכנסת ליצמן – נצטרך לעבוד על אחד חלקי שנים-עשר, ואדוני מציע – למה לנו לגרוע מאלה שקיבלו במהלך השנה?
דוד טל: נוסיף את כל אלה שקיבלו תמיכות כאלה ואחרות לאחד חלקי שנים-עשר.
דוד טל: עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על מהירות הפעולה שלך ועל העיתוי שבחרת להעלות הצעת חוק זו.
דוד טל: אין ספק שמדובר בהצעת חוק שיוצרת צדק בחלוקת המשאבים כי הרי ברור לחלוטין ששוב נמצא את עצמנו במצב שבו הקבוצות החלשות ביותר – כל המוסדות המתוקצבים – יהיו כלי לחץ על הסיעות הקואליציוניות.
דוד טל: אני יודע שינסו להסיט את זה כאילו מדובר בתקציבי ישיבות.
דוד טל: היו"ר דוד טל: יכול להיות שיגידו את זה?
דוד טל: עמיר פרץ: אין ספק.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אני אמרתי שהיות שאתה העלית את זה – ודאי לא יגידו את זה.
דוד טל: עמיר פרץ: ראשית, אני אינני פוסל.
דוד טל: אני לא חושב שתלמידי ישיבות צריכים להיות קורבן למשחקים פוליטיים.
דוד טל: מי שיש לו כוח פוליטי – מגבש קואליציה ויקבל החלטות.
דוד טל: אי אפשר כל הזמן להשתמש בקבוצות.
דוד טל: היו"ר דוד טל: או שלא יתנו את זה מהצד, יתנו את זה בבסיס התקציב.
דוד טל: עמיר פרץ: נכון, אבל מה שחשוב – בהקצבות האלה יש מוסדות לעיוורים, מוסדות לנכים - מהקשים ביותר במדינה - אז ינסו להצניע אותם ולשים על ראש שמחתנו את תלמידי הישיבות.
דוד טל: היו"ר דוד טל: חוץ מעיוורים ונכים, מי עוד אנחנו מכירים?
דוד טל: עמיר פרץ: אדוני, אנחנו נגיש לך רשימה מפורטת.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אני אשמח לקבל רשימה כזאת מפני שהנושא הזה מאד חשוב.
דוד טל: נגה בוטנסקי: גם מוסדות תרבות.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אני מבקש לקבל רשימה של כל המוסדות הללו כדי שנוכל להציג זאת בצורה יותר רחבה במליאת הכנסת.
דוד טל: עמיר פרץ: אין ספק שזה דבר חשוב ביותר.
דוד טל: אני חושב שבעת הזו, כשלפתחנו ישנו מצב שכנראה יהיה מציאות, להפתעתנו הרבה, והתקציב כנראה לא יעבור ב- 31 בדצמבר, במציאות כזו נמצא את עצמנו במצב שהמוסדות האלה הם מוסדות שלא נפגעים, בעוד שכל מדינת ישראל תיהנה מכך שלא מעבירים את התקציב, כי הרי שר האוצר רוצה לקצץ שישה מיליארד שקל.
דוד טל: במידה שחוק התקציב לא יעבור עד 31 בדצמבר, החלוקה תהיה אחד לשנים-עשר, לפי תקציב שנה שעברה, כלומר כל משרד יקבל תקציב לפי הסכום הגבוה שבין השניים, בעוד שאלה לא יקבלו דבר וחצי דבר.
דוד טל: זה לא יעלה על הדעת, אדוני היושב ראש, זה פשוט חוסר צדק וחוסר שוויוניות.
דוד טל: אני חושב שיש טעם לעשות כאן הליך מהיר.
דוד טל: ככל שנמהר – כן ייטב.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אנחנו נשתדל לעשות את זה ואני מבקש שאדוני יבחן אותנו במבחן התוצאה.
דוד טל: ג'ודי וסרמן: לפני שניגש לנוסחו של החוק, רציתי להעיר שלראשונה בוועדה שלנו נדונה הצעת חוק יסוד, שבדרך כלל אמורה להיות בוועדת החוקה, אבל נמצאת בוועדה שלנו.
דוד טל: חלוקת הוועדות נקבעה בסעיף 13 לתקנון, אבל כאמור זה בוועדה שלנו.
דוד טל: לעניין נוסח החוק – הנוסח כאן מדבר על תיקון לסעיף 3ב להצעת חוק יסוד: משק המדינה, כאשר התקציב השנתי הקודם אמור לכלול גם שינויים שהוגשו במהלך שנת הכספים הקודמת.
דוד טל: בחוק יסודות התקציב יש מספר סעיפים שדנים בשינויים שנעשים בתקציב המדינה.
דוד טל: יש את סעיף 11 שדן בשינויים בתקציב – שם מדובר על העברות, הגדלות, הוספות, שינויים וכו'.
דוד טל: סעיף 12 מדבר על שימוש ברזרבות, סעיפים 13 ו-14 מדברים על שימוש בעודפי תקציב משנים קודמות או עודפים מיוחדים.
דוד טל: אני מבינה שאדוני מתכוון רק לסעיף 11 של שינויים בתקציב, או שמא גם לסעיף 12, לשימוש ברזרבות?
דוד טל: עמיר פרץ: תגדירי את זה כפי שאת רוצה מבחינה משפטית.
דוד טל: כששר האוצר עומד מעל דוכן הכנסת בכל תקציב, הוא קורא רשימה ארוכה מאד של תוספות לתקציב – אם זה נקרא שינויים, אז שינויים.
דוד טל: הוא קורא אותה בכל 31 בדצמבר לפני שמצביעים על התקציב, אז אם זה נלקח מהרזרבות ייתכן שצריך להתייחס כך.
דוד טל: היו"ר דוד טל: נעשה זאת כולל הרזרבות, למען הסר ספק.
דוד טל: יגידו לנו שזה יצא מהרזרבה, לכן זה לא ייכלל, אז אנחנו כוללים את המושג היותר רחב.
דוד טל: ג'ודי וסרמן: כלומר, גם שינויים בתקציב וגם שימוש ברזרבות, או שרק שינויים בתקציב?
דוד טל: עמיר פרץ: את מתכוונת לומר שכל שימוש ברזרבה משנה קודמת יחול גם עכשיו?
דוד טל: היו"ר דוד טל: חבר הכנסת עמיר פרץ, מאיפה הם נתנו את הכסף, מאיפה הוסיפו את הכסף?
דוד טל: הרי הוציאו את זה מהרזרבה.
דוד טל: ג'ודי וסרמן: לא תמיד.
דוד טל: לפעמים יש הוספות בתוך סעיף תקציבי.
דוד טל: עמיר פרץ: רזרבה זה טנקים, רזרבה זה כביש שפתאום החליטו להקים, אז נניח בנו כביש במקום כלשהו, נבנה אותו שוב?
דוד טל: אין טעם לבנות פעמיים את אותו כביש.
דוד טל: לכן, תבדקי בבקשה, גברתי, שלא נישמע מגוחכים.
דוד טל: נגה בוטנסקי: מה שבמבנה התקציב.
דוד טל: עמיר פרץ: רזרבה זה דבר בלתי צפוי.
דוד טל: רזרבה זה תקציב שמיועד לדבר חד-פעמי.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אם התשובה היא שמהרזרבה לא לוקחים לעיוורים ומהרזרבה לא לוקחים לנכים – אז רק מהשינויים.
דוד טל: ג'ודי וסרמן: אם כך, זה שינויים לפי סעיף 11.
דוד טל: אני מציעה שאחרי "לרבות שינויים" גם ייכתב בהצעת החוק: שינויים, הוספות או הגדלות, שכן אנחנו מדברים בעיקר על הוספות והגדלות, כלומר שינויים, הוספות או הגדלות על פי סעיף 11 לחוק יסודות התקציב.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אנחנו מקבלים זאת.
דוד טל: תודה, גברתי, אני מודה לך שהארת את עינינו.
דוד טל: נציג משרד האוצר.
דוד טל: סטניסלב שוורצביין: קודם כל, משרד האוצר והממשלה התנגדו להצעת החוק, מכמה סיבות.
דוד טל: עמיר פרץ: לא הממשלה הזאת.
דוד טל: הממשלה הזאת לא קיימה דיון ועל פי ההסכמים הקואליציוניים נאמר שכל חבר כנסת שהוא חלק מהקואליציה וחוקק חוק בראשות הממשלה הקודמת – הרי הממשלה תצטרך לקיים דיון מחדש על העניין.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אפילו היועץ המשפטי לממשלה, השופט בדימוס רובינשטיין, אני חושב אמר את הדברים הללו – וחשוב אדוני, למען השקיפות והגילוי הנאות, שייאמרו הדברים האלה.
דוד טל: הממשלה הקודמת היתה נגד.
דוד טל: סטניסלב שוורצביין: היום משרד האוצר ממשיך להתנגד.
דוד טל: אנחנו ערים לבעיה הנוצרת כשהתקציב לא עובר ולכן אנחנו רוצים להעביר את התקציב עד 31 בדצמבר.
דוד טל: במידה שהתקציב לא עובר, אזי סעיף 3א – שקיים בחוק יסודות התקציב – נועד לתת פתרון במקרים הבודדים האלה ולתקופת זמן קצרה.
דוד טל: ההסדר הזה לא נועד להיות לתקופת זמן ארוכה ולא נועד להיות פתרון קבוע – צריך לזכור את זה.
דוד טל: כשמדברים על תקציב על שינוייו – וזה מה שהיועצת המשפטית הזכירה – צריך לזכור שאנחנו מדברים על מגוון השינויים.
דוד טל: נכון שחלק מהשינויים מתאימים את מסגרת התקציב המקורית לשינויים שחלו במהלך השנה, אבל חלק מהשינויים הם שינויים חד-פעמיים.
דוד טל: לכן הם שינויים במשך השנה ולא שינויים בבסיס.
דוד טל: אנחנו לא רוצים לתת למשרדים מסגרת תקציב בתחילת השנה שהיא גדולה מדי וכוללת רזרבות וגם כוללת מה שאמרה היועצת המשפטית – רזרבות ועודפים.
דוד טל: הממשלה מעבירה מדי שנה מיליארדי שקלים שהם עודפים מחוייבים משנה קודמת.
דוד טל: את הרזרבות לא הכנסנו.
דוד טל: סטניסלב שוורצביין: הבנתי, עכשיו אני מדבר גם על עודפים.
דוד טל: הרזרבות להתייקרויות לפי חוק יסודות התקציב נועדו להתייקרויות בלבד, כך שאי אפשר להשתמש בהן לנושא אחר, וזה מה שנקבע בחוק יסודות התקציב.
דוד טל: לגבי העודפים – אלה עודפים מחוייבים, אלה התחייבויות משנה שעברה, אין כל היגיון שהמשרד יראה את המסגרת המוגדלת שלו בתחילת השנה בגלל ההתחייבויות שהוא שילם בשנה קודמת.
דוד טל: למה יכול להביא השינוי הכוללני הזה – כלומר השינויים החד-פעמיים שבפנים, עודפים, רזרבות וכן הלאה – יכול להיות שהמסגרת שהמשרד יראה בתחילת השנה תהיה הרבה יותר גבוהה מהמסגרת שתאושר בממשלה, והיות שהממשלה והכנסת חוקקו את חוק הפחתת הגרעון שאנחנו חייבים לעמוד בו, יכול להיות מצב שברמת התקנה או ברמת התוכנית או ברמת הסעיף – המשרד בסופו של דבר יחרוג ואנחנו לא נוכל לעמוד בחוק הפחתת הגרעון בגלל שהמסגרת שהמשרד רואה לפניו היא יותר גבוהה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אתם תהפכו להיות עבריינים אז, אם לא תעמדו בזה.
דוד טל: סטניסלב שוורצביין: זה בדיוק העניין.
דוד טל: היו"ר דוד טל: יש לי כמה עצות עבורך.
דוד טל: עצה אחת טובה – תעבירו את זה עד 31 בדצמבר, אז החוק הזה יהיה מיותר.
דוד טל: סטניסלב שוורצביין: אנחנו מאד רוצים את זה, אדוני.
דוד טל: היו"ר דוד טל: תשתדלו לעשות את זה, אז החוק הזה מיותר, אבל תשתדלו להתחיל לעבוד כבר קודם, לא להגיע שבועיים לפני סוף השנה ורק עכשיו אולי ועדת הכספים תתחיל לדון בנושא של התקציב.
דוד טל: אם היה אכפת לכם מאד, אני מניח שהייתם עושים כל דבר לא למשוך את חוק ההסדרים ולהגיע לדיון.
דוד טל: אני רוצה להסביר לאוצר שאפשר יהיה לייתר את החוק הזה.
דוד טל: עמיר פרץ: הוא מייצג את עמדת הממשלה.
דוד טל: אתה הדלקת כאן איזו נורית ליושב ראש ההסתדרות ואני אומר אותה רק כדי שלא תישמע טענה שזה נושא חדש.
דוד טל: אנחנו כרגע לא מדברים על הרזרבות, אבל אני לא מוציא מכלל אפשרות שנדון בכך בין קריאה ראשונה לשנייה – שנתייחס ונכניס גם את הרזרבות והעודפים ולא תישמע טענה שזה נושא חדש.
סטניסלב שוורצביין: אני מזכיר שוב לגבי הרזרבות והעודפים – חוק יסודות התקציב, רזרבות והתייקרויות, נועד רק להתייקרויות ולא לנושאים שוטפים.
סטניסלב שוורצביין: חוץ מרזרבות ועודפים, כפי שציינתי, יש מגוון רחב של נושאים שאנחנו עושים שינויים.
סטניסלב שוורצביין: חלק נכבד מהנושאים הם נושאים חד-פעמיים, ושוב אני חוזר ואומר – זה לא נכון להכניס את הנושאים החד-פעמיים.
דוד טל: נניח שתיקצבתם שינוי למעון לנשים מוכות – המעון בחדרה.
דוד טל: בשנה הבאה, עם אותו כסף, אפשר יהיה לתקצב מעון לנשים מוכות בתל אביב או בראשון לציון או בכל מקום אחר.
דוד טל: זה לא חייב להיות שאם תיקצבתם את זה בחדרה, והיום לא צריך זאת בחדרה, אז שוב תחזירו את זה רק לחדרה.
דוד טל: אני חושב שזו הכוונה הכללית.
סטניסלב שוורצביין: אני רוצה להסביר נושא נוסף.
סטניסלב שוורצביין: ניקח לדוגמה פרוייקט שבונים כביש.
סטניסלב שוורצביין: אני מחליט לבנות כביש השנה או אותו מעון ואני קובע תקנה תקציבית שאומרת מעון או כביש 100 שקל.
דוד טל: אתה צודק, יש בעיה מסויימת אבל אנחנו נתגבר עליה בין הקריאה הראשונה לשנייה ולשלישית.
סטניסלב שוורצביין: איך אדוני מתייחס לבעיה שיש בפני הכנסת והממשלה שאנחנו לא נעמוד בחוק הפחתת הגרעון ונחרוג?
דוד טל: זו תהיה בעיה של הרשות המבצעת, למרות שבחוק - כמו כל אזרח אחר - הממשלה מבקשת ממני לעמוד בחוקים.
עמיר פרץ: תסלח לי, אפשר להפסיק להגזים?
סטניסלב שוורצביין: זאת גם בעיה שהכנסת צריכה.
סטניסלב שוורצביין: ..
דוד טל: הכנסת תיתן את דעתה בנושא הזה.
עמיר פרץ: סבלנותי פקעה.
עמיר פרץ: באמת, אם הפחתת הגרעון היתה מושפעת מאיזה 200 מיליון שקל – אוי ואבוי למדינה הזאת.
סטניסלב שוורצביין: היקף השינויים בתקציב לא מסתכם במאות מיליונים, הוא מסתכם במיליארדים רבים.
דוד טל: כן, אבל אנחנו מדברים הרי על תקופה קצרה – חודש, חודשיים – הרי אם התקציב לא עובר עד מרץ, הממשלה נופלת.
דוד טל: אנחנו מדברים על פרק זמן של שלושה חודשים מקסימום.
סטניסלב שוורצביין: לא נכון.
סטניסלב שוורצביין: מה קורה אם הממשלה נפלה?
עמיר פרץ: אז יהיה עוד שלושה חודשים, עד שתקום ממשלה חדשה.
סטניסלב שוורצביין: זאת בדיוק הבעיה.
עמיר פרץ: בחור צעיר, תעשה לנו טובה – אנחנו מאד מכבדים את אנשי האוצר, אתם שליחים של מדיניות, לא תמיד שליחים של רצון טוב אבל זו מדיניות, תפקידך לייצג את זה.
עמיר פרץ: אם זה יימנע – יימנע, הלוואי, לא יצטרכו להשתמש ברזרבה – נשמח.
עמיר פרץ: מרגע ששר אוצר שם סעיף ברזרבה, הוא לוקח בחשבון שבאופן תיאורטי הרזרבה הזאת תיושם – אם תיושם בכביש או במעון יום או בביטחון או בטנק, מה זה חשוב.
עמיר פרץ: היא חלק מובנה בתהליך הגרעון.
עמיר פרץ: אם האוצר היה מוכן לקבל החלטה שהוא לא מתקצב שום סעיף שהוא לא סעיף רציף, רוב המוסדות האלה מופיעים פעם אחר פעם שנה אחר שנה – זה תרגיל פוליטי בסך הכל.
עמיר פרץ: כולנו יודעים – בייגה אמר זאת במפורש כשהיה שר אוצר: אני לא אעביר את התקציב, החרדים צריכים לדעת, הרזרבות לא יגיעו אליהם, נקודה.
עמיר פרץ: בכוונה משאירים זאת בחוץ ככלי פוליטי, לא ככלי תקציבי.
עמיר פרץ: זה מעולם לא שימש כלי תקציבי, לצערי הרב לא מתעסקים בזה במקצועיות.
עמיר פרץ: אתה צודק, זה הסיכון שאנחנו לוקחים.
עמיר פרץ: לכן אנחנו רוצים להגן על הקבוצות האחרות.
דוד טל: הכסף לא יבוזבז, אבל יש טעם בחלק מהדברים שהוא אומר.
עמיר פרץ: הוא צודק בכך שפתאום יימצא דבר אבסורדי שסעיף מסוים שבוצע – מתוקצב מחדש.
עמיר פרץ: אני מאד מקווה שהמדינה תעביר את התקציב ב-31 בדצמבר...
דוד טל: גם אני מתפלל לכך.
עמיר פרץ: ואם לא תעביר זאת – היא תתמודד עד ה- 31 במרץ.
עמיר פרץ: אתה יכול להיות סמוך ובטוח שלא בגלל זה תיפול הממשלה.
דוד טל: אני חושב שהצעת החוק מהווה איזושהי רשת ביטחון מסוימת לפרק זמן קצר יחסית .
סטניסלב שוורצביין: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה.
סטניסלב שוורצביין: כשאני אמרתי רזרבות, זה היה אחד ממגוון הנושאים שאמרתי שהם שינויים אבל לא לכך אני מתכוון.
סטניסלב שוורצביין: החוק גם קובע שאין לערוך התקשרויות חדשות.
סטניסלב שוורצביין: אני מבקש את דעתה של היועצת המשפטית – אני לא בקי בפרטים המשפטיים – האם ועדות התמיכה שיושבות במשרדים ונותנות את התמיכות זה נחשב להתקשרות חדשה.
סטניסלב שוורצביין: מדי שנה הרי ועדת התמיכה יושבת מול סל של תמיכות ומחלקת אותן בשוויוניות.
סטניסלב שוורצביין: השאלה שלי אם התמיכה הזאת היא לא התקשרות חדשה.
דוד טל: היועצת המשפטית תבדוק את הנושא ותגיש לי חוות דעת בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית.
סטניסלב שוורצביין: ואם כן – יכול להיות מצב שהיות שוועדות התמיכה לא יושבות, אזי התמיכות לא עוברות גם אם יש כסף.
דוד טל: אנחנו נבדוק את הנושא הזה ובינתיים אנחנו מצביעים על הצעת החוק הזאת כפי שהיא באה, עם התיקונים של היועצת המשפטית של הוועדה.
דוד טל: נצביע על החוק כפי שהוא – לרבות שינויים, הוספות או הגדלות שאושרו במהלך שנת הכספים על פי חוק יסודות התקציב.
דוד טל: לפי סעיף 11.
דוד טל: נגד – אין
דוד טל: הצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון – אי קבלת חוק התקציב), אושרה
דוד טל: פה אחד בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
דוד טל: אשר על כן, הצעת החוק עוברת לקריאה ראשונה.
עמיר פרץ: תודה רבה לך, אדוני.
דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של כנסת ישראל.
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – זכאות לשוהה במקלט לנשים מוכות), של חברת הכנסת זהבה גלאון ולימור לבנת, שהיא כבר שרה ולכן היא לא רלוונטית להצעת החוק.
דוד טל: חברת הכנסת גלאון הגישה את הצעת החוק, היא ודאי תנסה לשכנע אותנו.
דוד טל: יש כאן עמדה של משרד העבודה והרווחה וגם הם יגידו לנו מה דעתם.
דוד טל: אני מניח שמשרד האוצר יוסיף כהנה וכהנה לגבי עלויות וכו', ואנחנו נשתדל – בהגינותנו כי רבה היא – להחליט אם החוק הזה ראוי שכנסת ישראל תחתום עליו או אולי נקפיא אותו.
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, בהמשך לישיבה הקודמת הוחלט לבקש מהיועצת המשפטית לנסות לשנות את החוק בגלל ההתנגדות שהיתה קודם, ואכן החוק שונה למענק יציאה, לתגמולים למענק יציאה.
זהבה גלאון: החוק כפי שהוא נראה לי בסדר.
זהבה גלאון: אני מוכנה ללכת על הנוסח, למעט בסעיף 2 שכתוב: "אשה השוהה במקלט לנשים מוכות, ואשר בתכוף לפני כניסתה היתה זכאית לגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה".
זהבה גלאון: אני רוצה להוריד את הסעיף הזה.
זהבה גלאון: אני רוצה להתייחס לנשים ששוהות במקלט לנשים מוכות, כשהן יוצאות מן המקלט – בלי שום קשר לשאלה אם הן קיבלו קודם הבטחת הכנסה, כי גם נשים שקודם לא קיבלו, כשהן יוצאות מהמקלט הן כבר זקוקות להבטחת הכנסה, הן לא חוזרות למה שהיה להן קודם.
זהבה גלאון: היו"ר דוד טל: לא ייווצר מצב שנשים יעברו דרך המקלט כדי לקבל הבטחת הכנסה?
זהבה גלאון: זהבה גלאון: ממש...
זהבה גלאון: זה ממש תענוג גדול להיות במקלט.
זהבה גלאון: היו"ר דוד טל: תזכירי לנו על כמה מקלטים מדובר.
זהבה גלאון: עדה פליאל-טרוסמן: 13 מקלטים – כ-700 נשים ו- 1,100 ילדים בשנה.
זהבה גלאון: היו"ר דוד טל: ואמרתם חמישה מיליון שקל עלות החוק, אדוני נציג האוצר?
זהבה גלאון: אודי בן דרור: כן.