GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: אני כל הזמן מדברת עם הביטוח הלאומי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: הוא אומר שהיום בחוק, גם אם תממן להם אפוטרופוס, הם בכלל לא שייכים לקטגוריה הזאת, הם לא יקבלו שום הטבות.
מרינה סולודקין: לימור סלומון: לימור, המועצה לשלום הילד.
מרינה סולודקין: יש לי תחושה שאנחנו קצת מפשטים את הדברים והבעיה הרבה יותר מורכבת.
מרינה סולודקין: אנחנו מקבלים עשרות פניות למועצה, זה הנושא המרכזי שבו פונים אלינו עולים מחבר העמים – הנושא של סבא וסבתא או דודים שמגדלים ילדים ואין להם מעמד.
מרינה סולודקין: המשמעות לכך שאין להם מעמד היא שלילדים האלה אין שום כסף שמגיע משום מקור שהוא.
מרינה סולודקין: הסבא והסבתא האלה מגדלים את הילד על מינימום של מאות שקלים.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אומר נציג הביטוח הלאומי שלגבי סבא וסבתא אין שום בעיה.
מרינה סולודקין: רועי קרת: הם חד-הוריים אם הם רק סבא או רק סבתא.
מרינה סולודקין: אם זה סבא וסבתא ביחד זה לא משפחה חד-הורית.
מרינה סולודקין: לימור סלומון: אני מדברת על בן-אדם אחד.
מרינה סולודקין: זה לא נכון שחוק משפחות חד-הוריות חל עליהם משום שחוק משפחות חד-הוריות מפנה להגדרת ילד בחוק הביטוח הלאומי.
מרינה סולודקין: דובר: יש שני סעיפים.
מרינה סולודקין: ג'ודי וסרמן: ...
מרינה סולודקין: לרבות סב שכל פרנסתו של הילד עליו.
מרינה סולודקין: לימור סלומון: בסעיף 1 כתוב: "לרבות ילד חורג וילד מאומץ ולמעט ...." לרבות זה אומר ביולוגי, וזה לא מתפרש כך היום.
מרינה סולודקין: רועי קרת: זה כן מתפרש כך.
מרינה סולודקין: צריך להבהיר את הנקודה הזאת.
מרינה סולודקין: בחוק הביטוח הלאומי יש סעיף שנקרא מענק לימודים להורה יחיד, סעיף 74.
מרינה סולודקין: את המענק הזה מקבלות גם משפחות שהילד שלהן מוחזק באפוטרופסות.
מרינה סולודקין: כי שם הגדרת ילד היא אותה הגדרה שחברתי כעת דיברה עליה, היא כוללת גם את הילד של האפוטרופוס.
מרינה סולודקין: הבעיה בחוק הבטחת הכנסה שזה חוק אחר והוא לא מפנה להגדרה שבסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי אלא להגדרה שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי, ושם מדובר רק על ילד ביולוגי.
מרינה סולודקין: מכאן נובעת הבעיה וזאת הבעיה שאנחנו רוצים לתקן.
מרינה סולודקין: ברגע שאנחנו נתקן את זה באופן שאנחנו הצענו, האפוטרופוס יוכל להיות מוכר.
מרינה סולודקין: גם אפוטרופוס שהוא לא סבא וסבתא, גם אפוטרופוס שהוא לא קרוב משפחה, יוכל להיות מוכר וזה יתקן לפחות חלק מהבעיה.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: זאת התקדמות משמעותית, זה פותר את כל הבעיה.
מרינה סולודקין: אם נלך אפילו לגירסתך את, זה לא יפתור את הבעיה.
מרינה סולודקין: ברשותכם, אני מבקש לסכם.
מרינה סולודקין: המציעה תשב עם המוסד לביטוח לאומי, הם יגבשו הצעה מוסכמת.
מרינה סולודקין: במקביל, הוועדה תבוא במשא ומתן עם משרד המשפטים להגיע להסכמה לגבי קיצור הליכים.
מרינה סולודקין: לימור סלומון: אני מבקשת להתייחס לקיצור ההליכים.
מרינה סולודקין: זאת לא רק בעיה של שר המשפטים מאחר שאת הבקשות מגישות לשכות הרווחה.
מרינה סולודקין: אין אף גורם אחר שיכול להגיש בשם ההורים האלה את הבקשות, ושם זה תקוע.
מרינה סולודקין: זה לא תקוע בגלל המערכת המשפטית.
מרינה סולודקין: שירלי אברמי: זו בעיה אחרת לגמרי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אז זה יותר פשוט.
מרינה סולודקין: אני מסכים איתך, אני מכיר זאת קצת מקרוב בכובע הקודם שלי.
מרינה סולודקין: אני שומע כאן על חמישה, שמונה, עשרה, 20 מקרים בשנה, אפילו 30 מקרים בשנה.
מרינה סולודקין: לימור סלומון: לא נראה לי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: חלק מהדברים כבר נפתרו.
מרינה סולודקין: לצערי, כבר אין עליה.
מרינה סולודקין: אהלה אוחיון: מדובר בערך על 11% משפחות חד-הוריות.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: רבותי, אם נתחיל כאן לשנות חוקים משום שפקיד לא עושה את עבודתו נכונה – צריך לשנות את כל המדינה.
מרינה סולודקין: אם זה תלוי, כפי שגברתי אומרת, בפקיד או במחלקה מסוימת שמטפלת בהם בנושא אפוטרופסות – נתייחס לכך בדיון הבא כשיגבשו את ההצעה המציעה והמוסד לביטוח לאומי.
מרינה סולודקין: עמיחי כץ: כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, לא רק ביטוח לאומי.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: כל המשרדים הרלוונטיים, ונגבש את כל הנושא של קיצור הליכים.
מרינה סולודקין: שי סומך: אני נציג משרד המשפטים, הגעתי באיחור.
מרינה סולודקין: בתור הדרג המקצועי במשרד אני אומר שאנחנו לא הסכמנו מעולם לכך שהתיקון לחוק יחול גם על מי שהחל בהליכים להכרה כאפוטרופוס, ולא רק שאנחנו לא מסכימים לכך, אנחנו מתנגדים לזה בחריפות.
מרינה סולודקין: זה בעצם מטשטש את היחס בין אפוטרופוס לבין מי שאינו אפוטרופוס.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: אז אתה אומר שלא צריך בכלל את המינוי.
מרינה סולודקין: אם אדם מקבל זכויות, בשביל מה הוא צריך את האפוטרופוס?
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: איך אתם מציעים לקצר את ההליכים?
מרינה סולודקין: שי סומך: ההליכים האלה קשורים ללשכת הרווחה.
מרינה סולודקין: אני יודע שהיתה תקופה מסוימת שהיתה שביתה של פקידי סעד לעניין סדרי דין.
מרינה סולודקין: מרינה סולודקין: לא, זה לא עניין של שביתה.
מרינה סולודקין: אודי בן-דרור: הבעיה לא בחוק אלא בתפקוד של משרד.
מרינה סולודקין: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: הבעיה היא בפקידות וביעילות, הבעיה לא בחוק.
מרינה סולודקין: אם נוכל לייעל את המערכות – אני מכיר את המערכת של משרד העבודה והרווחה, עבדתי בתוך המערכת ואני אומר לכם – אם נקרא כאן בדיון הבא לכל המשרדים הרלוונטיים שדנים בנושא הזה ונייעל את הדברים וכל אחד יקח על עצמו את האחריות המוטלת עליו, אין שום סיבה שאדם צריך לחכות שנה וחצי כדי לקבל מינוי של אפוטרופוס.
מרינה סולודקין: המציעה תשב עם הביטוח הלאומי ועם הגורמים, יגבשו הצעת חוק, אנחנו נזמין את המשרדים הרלוונטיים לדיון הבא לגבש הסכמות, ונצא לדרך.
חברי הוועדה: סופה לנדבר
מוזמנים: אדית הנדל מרכזת הארגון הארצי של חברות כ"א בישראל דורון סבג מנכ"ל חברת או.
מוזמנים: ר.ס ברכה סודמי הארגון הארצי לשירותי כ"א בישראל הגר אנוש תלדי ההסתדרות הכללית ליאור אגאי משרד האוצר מיכאל אטלן, עו"ד הלשכה משפטית, משרד העבודה והרווחה נעה וגנר,עו"ד משרד העבודה והרווחה מוריה בקשי משרד המשפטים
קצרנית: הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – שפת החוזה), התשס"א –2001.
יאיר פרץ: על סדר היום: הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – שפת החוזה),התשס"א-2001, של חברת הכנסת סופה לנדבר.
סופה לנדבר: השם של הצעת החוק מבטא את התוכן שלה.
סופה לנדבר: אני הבנתי שצריך לעשות תיקון בחוק הקיים, כלומר לתרגם את המסמכים לשפת האם של העובדים כי הם לא מבינים מה הזכויות שלהם.
סופה לנדבר: המסמך הזה מקובל עלי ומקובל על משרד העבודה והרווחה.
מיכאל אטלן: הוועדה התבקשה להכין נוסח שיהיה מקובל על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ועל מציעת החוק.
מיכאל אטלן: זה הנוסח.
מיכאל אטלן: אני חושב שהוא מקובל על כולם – על נציבות שירות המדינה, על משרד האוצר, על משרד המשפטים ועל משרדנו.
מיכאל אטלן: נותר רק לברך את חברת הכנסת לנדבר.
סופה לנדבר: היועצת המשפטית ביקשה ממני לצרף לחוק שלי את הצעת החוק של נודלמן.
סופה לנדבר: אני מציעה שכאשר נתקדם בחקיקה נעשה את האיחוד.
ג'ודי וסרמן: מאחר והחוק של חבר הכנסת נודלמן עוד לא עבר קריאה שנייה ושלישית, אנחנו לא מעבירים בקריאה הראשונה בחוק שלך את התיקון לחוק של נודלמן.
סופה לנדבר: כששנינו נהיה לפני קריאה שנייה ושלישית נוכל לאחד את זה.
ג'ודי וסרמן: אחרי קריאה ראשונה אני אבדוק אם אפשר לשלב את זה.
דורון סבג: אנחנו מתנגדים לחוק הזה מהסיבה שהוא נופל רק עלינו.
דורון סבג: חברות כוח אדם הפכו להיות איזה שהוא פרוייקט.
דורון סבג: יש את עמיר פרץ שיוצר בעיות וחוקים.
דורון סבג: אם רוצים לתרגם, שיתרגמו לכל עם ישראל.
דורון סבג: מה, רק אצלנו יש עולים חדשים?
דורון סבג: כשמישהו הולך לקחת משכנתא אז הוא מבין מה כתוב שם?
דורון סבג: מדוע רק דווקא על חברות כוח אדם עושים את כל התיקונים האלה?
דורון סבג: אני לא מבין את הגישה הזאת.
דורון סבג: אתם רוצים לעשות?
דורון סבג: תשנו את חוק החוזים במדינת ישראל ותחליטו שצריך לתרגם לכל העולים החדשים שבאו.
דורון סבג: זה לא כמו הורינו שבאו ממרוקו ולא היה להם שום דבר מתורגם.
דורון סבג: אין לי בעיה שתתרגמו את הכל, אבל למה דווקא רק על חברות כוח אדם?
דורון סבג: כשמישהו הולך לעבוד בחברת "טבע", לדוגמה, או שהוא מקבל משכנתא מבנק למשכנתאות, הוא יודע מה הוא קורא?
דורון סבג: אצלינו גם ככה העולה החדש יעבוד רק 9 חודשים על פי החוק החדש של עמיר פרץ, אז הסיכוי שהוא ייפגע יהיה מינימאלי.
דורון סבג: אני מסכים לתרגם את ההסכמים הקיבוציים, מעבר לזה מה אנחנו עוד יכולים לתרגם?
דורון סבג: יהיה הסכם, נתרגם אותו, נכין חוברת לכל עובד בשפה שלו, שיהיה ברור, מהיר וקריא.
הגר אנוש תלדי: אני לא מבינה למה המעסיק מקבל שהות של חודש כדי להסביר לעובד מה מגיע לו?
הגר אנוש תלדי: החוזים האלה הם בדרך כלל חוזים אחידים, שהניסוח שלהם אחיד.
הגר אנוש תלדי: אפשר להכין את העובד מראש.
הגר אנוש תלדי: העובדים לא ידעו אם הם משועבדים למעסיק הזה לכל חייהם.
הגר אנוש תלדי: בתוך החוזים חבויות מחוייבויות של העובד, שאם יסבירו לו אותן כעבור חודש זה יהיה מאוחר.
הגר אנוש תלדי: הוא צריך לדעת אותם לפני שהוא חותם.
הגר אנוש תלדי: המקום היחיד שלעובד יש אפשרות לטעון ואיך שהוא להתמקח זה לפני שהוא התחיל לעבוד.
יאיר פרץ: ברגע שהנושא הזה ייכנס למסלול זה לא יקח חודש.
יאיר פרץ: החוזה הראשון הוא בעיתי, אחר כך זה רץ באופן אוטומטי.
הגר אנוש תלדי: כל החוזים האישיים הם סטנדרטים.
הגר אנוש תלדי: המעסיקים לא עושים חוזים נפרדים.
הגר אנוש תלדי: אין סיבה שהחוזים הסטנדרטים של המעסיקים לא יהיו מוכנים בכמה שפות.
מיכאל אטלן: מר סבג, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
מיכאל אטלן: אני מסכים לכל מה שאמרת, אבל הפתרון הוא במה שנרמז.
מיכאל אטלן: אנחנו נגיש נוסח שלא רק יתקן בחברות כוח אדם, אלא ירחיב את הנורמה לחוק מסירת מידע לעובד.
מיכאל אטלן: הסיבה היחידה שזה לא ביחד היא סיבה טכנית: אחד בקריאה ראשונה והשני בקריאה שנייה ושלישית.
מיכאל אטלן: מבחינת הנורמה עמדת הממשלה היא בדיוק כמו שלך: מסירת מידע בשפת העובד שהוא מבין בה כפוף למגבלות ולמנגנונים שנקבעו שמשקפים איזה שהוא איזון בין העולם האידיאלי לעולם המציאותי.
מיכאל אטלן: המנגנון הזה יחול על כולם.
מיכאל אטלן: במסירת מידע זה הודעה, זה לא חוזה, אז שם זה הסדר אחר.
מיכאל אטלן: פה זה חוזה ולא הודעה, ולכן זה בא כהוראה נפרדת.
מיכאל אטלן: התלבטנו אם לעשות חוק אחד שיחול על כל סוגי המידע שהמעביד מעביר.
מיכאל אטלן: אלה עניינים טכניים של חקיקה.
מיכאל אטלן: בפועל, קבלני כוח אדם יצטרכו לתרגם את החוזה לשפות שהשר יקבע בתקנות, והמעבידים האחרים יצטרכו לתרגם את המידע לפי חוק מסירת מידע.
דורון סבג: היה לנו הסכם קיבוצי עם עמיר פרץ.
דורון סבג: .
סופה לנדבר: למה אתה מערב את עמיר פרץ?
סופה לנדבר: אני לא חושבת שזה המקום.
סופה לנדבר: לא מעניין אותי החוק של עמיר פרץ.
סופה לנדבר: לא צריכים לעשות סלט.
דורון סבג: אני מדבר על תירגום ההסכם הקיבוצי כי אנחנו המעסיקים עובדים עם הסכם קיבוצי.
דורון סבג: הייתי רוצה להוסיף בתיקון של חברת הכנסת הנכבדה את העובדה שמדובר בהסכם קיבוצי.
דורון סבג: אין לנו משהו אחר לתרגם.
דורון סבג: ההסכם הקיבוצי מגדיר בצורה ברורה את תנאי העובדים.
סופה לנדבר: אני לא מתנגדת שיתרגמו.
יאיר פרץ: אני מציע להעמיד להצבעה את הצעת החוק של חברת הכנסת סופה לנדבר לקריאה ראשונה, כאשר המטרה היא לאחד את ההצעה הזאת עם ההצעה של חבר הכנסת נודלמן.
ג'ודי וסרמן: או שנאחד, או שהחוק של חבר הכנסת נודלמן יעבור ויעשה תיקון לחוק הזה.
ג'ודי וסרמן: "הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – שפת החוזה), התשס"ב-2001.
ג'ודי וסרמן: תיקון סעיף 11.
ג'ודי וסרמן: בסעיף 11 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו-1996 (להלן החוק העיקרי) לאחר סעיף קטן (א), יבוא "(א1) (א) חלה על קבלן כוח אדם חובה לערוך הסכם כאמור בסעיף קטן (א), והעובד הודיע לו כי אינו מבין את שפת ההסכם, ימסור קבלן כוח האדם עותק מתורגם של ההסכם תוך לא יותר מחודש מיום הודעתו כאמור, לשפה אחרת לפי בחירת העובד מבין השפות הבאות: עברית, ערבית, אנגלית, רוסית, אמהרית.
ג'ודי וסרמן: (ב) השר רשאי לקבוע בתקנות, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, פטור מהוראת סעיף קטן זה, בין בכלל ובין לסוגי עובדים או סוגי מעבידים וכן לקבוע שפה נוספת על אלה המנויות בסעיף קטן (א) שהיא נפוצה בקרב עובדים בישראל.
ג'ודי וסרמן: (ג) תורגם הסכם כאמור בפסקה (א) יחזיק קבלן כוח האדם, לצורכי פיקוח, עותק מן ההסכם בשפת המקור ובנוסחו המתורגם.
ג'ודי וסרמן: " תחילה ותחולה 2.
ג'ודי וסרמן: (א) תחילתו של חוק זה שלושים ימים מיום פרסמו (להלן –יום התחילה).
ג'ודי וסרמן: (ב) חוק זה יחול ע לעובד שתחילת העסקתו לאחר יום התחילה.
ג'ודי וסרמן: (ג) חוק זה לא יחול על קבלן כוח אדם המעסיק פחות מעשרים וחמישה עובדים.
יאיר פרץ: מי בעד להעלות את הצעת החוק לקריאה ראשונה?
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 הצעת החוק אושרה.
חברי הוועדה: אילן גילאון
מוזמנים: אריה צודקביץ ההסתדרות הכללית עופר שרון משרד האוצר אלון לוינץ,עו"ד לשכה משפטית, משרד הבינוי והשיכון עליזה קן, עו"ד משרד המשפטים דינה דומיניץ משרד הפנים נעמה אלבק משרד הפנים ג'ין אולמן משרד הפנים איתן נוב קופת חולים כללית אבי תורג'מן קופת חולים כללית מירי דיריאן משרד העבודה והרווחה שמואל חיימוביץ נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות דורון יהודה יו"ר ארגון הנכים הכללי פרחיה בן זקן ארגון הנכים גילה צור ארגון הנכים אדם פני מטה מאבק הנכים משה בסעד מטה מאבק הנכים שמחה בניטה ארגון מזור מומו שלייף מטה מאבק הנכים יואב הריים ארגון הנכים
קצרנית: הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 21) (התאמות לאדם עם מוגבלות) התשס"ב-2001.
יאיר פרץ: על סדר היום: הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 21) (התאמות לאדם עם מוגבלות), התשס"ב-2001, של חבר הכנסת אילן גילאון.
יאיר פרץ: אני רוצה לברך את הצוות המקצועי של כל המשרדים, שעסקו, עמלו והביאו לכך שהצעת החוק הולכת ומתגבשת.
אילן גילאון: אני רוצה להצטרף לברכות על העמל.
אילן גילאון: הבעיה המרכזית היא, ששמנו בחוק הזה איזה שהוא מחסום: אישור רופא המאשר שהאדם מוגבל.
אילן גילאון: לאדם מוגבל יש את כל האישורים שהוא אדם מוגבל, אין צורך באישור רופא, מה עוד שהוא ממילא הולך לקבל אישור ממרפא בעיסוק.
אילן גילאון: התחנה הזאת יוצרת איזו שהיא בירוקרטיה מיותרת.
אילן גילאון: הייתי משמיט את זה.
אילן גילאון: ברשימת ההסכמות שלגביה יש צורך ב- 51% הסכמה, ביקשנו לפשט את התהליך, ליצור חיים קצת יותר נסבלים לאנשים הנכים.
אילן גילאון: למעט שתי ההערות הללו, אני חושב שנעשתה עבודה טובה מאוד.
אילן גילאון: עד לשלב הזה החוק הוא יפה ומקובל.
יאיר פרץ: אם הבנתי נכון, חילקתם את זה ל-3 קטגוריות: קטגוריה אחת שלא צריך הסכמה בכלל, קטגוריה שנייה הסכמה של 51% וקטגוריה שלישית הסכמה של 75%.
אילן גילאון: לפי כבדות השינויים שיש.
יאיר פרץ: מה ההצעה שלך?
אילן גילאון: אני מציע להוריד את הנושא של אישור מרופא.
אילן גילאון: אני לא מכיר מישהו שיעשה רמפה בשביל גלגיליות.
אילן גילאון: נכים בדרך כלל מצוידים באישורים קודמים.
אילן גילאון: זאת תחנה שמושכת זמן.
עליזה קן: אם לאדם עם מוגבלות יש את כל התעודות אז הוא לא צריך חידוש תעודות.
עליזה קן: אם בין התעודות האלה נמצאת גם תעודה רפואית, אז התעודה הרפואית היא זאת שמאשרת, אין שום צורך לקבל תעודה רפואית נוספת.
עליזה קן: מה שעומד מאחורי הדרישה של התעודה הרפואית הוא הורדת רף הסיכסוכים ורף הטענות שעלולים השכנים להעלות כשהשכן שזקוק להתאמה פונה כדי לקבל הסכמה.
עליזה קן: על-מנת שלא לדרדר את הדיון אצל המפקח לפסים שאף אחד לא רוצה להגיע אליהם ולחייב את המפקח להגיע למומחים, אמרנו שמספיקה תעודה.
יאיר פרץ: מכל רופא?
עליזה קן: מכל רופא.
יאיר פרץ: חבר הכנסת גילאון, מקובל עליך שכל רופא?
אילן גילאון: מקובלת עלי כל הצעה, שלא תיקח דקה אחת נוספת.
ג'ודי וסרמן: הנוסח שמונח בפניכם צמצם והקל הרבה לעומת הנוסח שעבר קריאה ראשונה.
ג'ודי וסרמן: בנוסח הקודם היה צורך להביא אישור מרופא מומחה או מרופא שיקום.
ג'ודי וסרמן: היתה טענה שזה יקר.
ג'ודי וסרמן: הדרישה הזאת הורדה.
ג'ודי וסרמן: מה שמבקשים פה זה אישור של רופא כלשהו.
ג'ודי וסרמן: בנוסף לזה נוסף פה אותו טופס שצריך למלא האדם שנותן את האישור, שהאדם עם המוגבלות צריך את ההתאמה.
ג'ודי וסרמן: אין צורך שהאישור הזה יינתן דווקא על ידי רופא, הוא יכול להינתן על ידי פיזיותרפיסט או על ידי מרפא בעיסוק.
ג'ודי וסרמן: ברור שאם הרופא נותן את האישור, אז זה מספיק כי זה אישור רופא, אבל במקרה שנותן מרפא בעיסוק או פיזיותרפיסט צריך איזה שהוא אישור רפואי קודם שלאדם יש מוגבלות.
ג'ודי וסרמן: זה כדי למנוע אחר כך שאלות אם יש מוגבלות, אין מוגבלות, דיונים בפני המפקח.
ג'ודי וסרמן: אני לא חושבת שזה מכביד על אדם עם מוגבלות להביא איזה שהוא אישור רפואי קודם שמוכיח שיש לו מוגבלות.
עליזה קן: גם בעניין השני פעלנו בהתאם להנחיותיו של חבר הכנסת גילאון.
עליזה קן: כך יצרנו, בעזרתו של יועץ הנגישות של הנציבות, אבחנה בין הרמפות השונות.
עליזה קן: אם חבר הכנסת גילאון יראה, יש רמפה שמצויה בחלק א' בסעיף 5, שלגביה אין צורך בהסכמת שכנים.
עליזה קן: אני מזכירה את המצב המשפטי כפי שהוא היום: כל שינוי ברכוש המשותף שלא מצויין בסעיף ספציפי בחוק המקרקעין, טעון הסכמה של כל השכנים.
עליזה קן: בכל הנושאים שמוזכרים פה, אפילו בנושאים שבהם יש צורך בהסכמה של 75%, יש הקלה לעומת המצב הקיים.
עליזה קן: אם חבר הכנסת גילאון יסתכל ברשימה שבחלק ב', הוא יראה שהצטמצמנו בה לדברים שמהווים שינוי פיזי לא מבוטל ברכוש המשותף.
עליזה קן: בדברים האלה אנחנו סבורים שיש צורך בהסכמה של רוב בעלי הדירות.
עליזה קן: המפקח על רישום מקרקעין יכול לשים את עצמו במקום שכן שמסרב מטעמים בלתי סבירים לתת את הסכמתו, שזה עוד פתח לשכן שזקוק להתאמה לעבור את התנאים שבחוק.
עליזה קן: היה נסיון להצטמצם עד כמה שניתן, אבל בדברים כמו החלפת ריצוף, הריסת גדר, שינוי פתחים אנחנו עדיין סבורים שיש צורך בהסכמת רוב השכנים.
אריה דורקביץ: צריך לדבר גם על דלת כניסה.
עליזה קן: יש הבדל בין חלק א' סעיף 2 לחלק ב' סעיף 2.
עליזה קן: בשביל התאמת דלת ללא ביצוע שינוי במבנה לא צריך הסכמת דיירים.
אריה דורקביץ: את מדברת על הבית או על הדירה?
עליזה קן: ההצעה הזאת נוגעת אך ורק לרכוש המשותף.
יאיר פרץ: אני מבקש התייחסויות נקודתיות לסעיפים שהועלו פה, בלי לפתוח את הדיון מחדש.
יאיר פרץ: אני חושב שנעשתה פריצת דרך משמעותית בחוק הזה.
יאיר פרץ: בואו ניתן לחוק הזה לרוץ.
יאיר פרץ: כפי שחבר כנסת גילאון אמר, ניתן לשפר כל חוק ואנחנו נמשיך לשפר אותו.
דורון יהודה: מדובר בהסכמה של 50%-51% של הדיירים.
דורון יהודה: מנסיון אני אומר לכם, שיש הרבה מקרים שמספיק כמה דיירים שמתנגדים ואנחנו תקועים עם העניין של השינויים.
דורון יהודה: השאלה איך מתגברים על העניין הזה.
דורון יהודה: את ההתנגדות של ה-50% אני רואה בשטח יום יום.
דורון יהודה: לאחר שהנכה עוזב את הדירה הוא צריך להחזיר את המצב לקדמותו.
דורון יהודה: השינויים האלה כרוכים בכסף רב.
דורון יהודה: אני חושב שיש דברים שניתן להחזיר לקדמותם, כמו להוציא את המעלית אם היא מפריעה, אבל לא לשנות את כל מערכת החשמל שהוא עשה, להוציא את האינטרקום.
דורון יהודה: צריך לתת על זה את הדעת.
נטע דגן: אני מבקשת להתייחס לשני הנושאים שחבר הכנסת גילאון ומשרד המשפטים העלו.
נטע דגן: קודם כל, לגבי האישור של הרופא, מעבר לזה שיש פה טירטור מיותר יש פה גם מסר מאוד בעייתי של חוסר אמון.
נטע דגן: בכל החקיקה החדשה לא מבקשים אישור של רופא – בחוק שוויון לאנשים עם מוגבלות, בחוק איסור אפליה במוצרים ושירותים, בחוק הקלפיות.
נטע דגן: יש היום חוק חדש שאומר שאדם עם מוגבלות יכול לבחור בקלפי שהוא לא רשום בה.
נטע דגן: מה יותר דרמטי מזה?
נטע דגן: מה יותר פתח "למירמה" מזה?
נטע דגן: שמענו את כל הטענות האלה בוועדה.
נטע דגן: הכניסו אדם עם מוגבלות בלי שום אישורי רופאים.
נטע דגן: לא שמענו אף טענה אחרי הבחירות שהיו רמאויות.
נטע דגן: יש הגדרה חדשה בחוק השוויון שצריך ללכת לפיה, בעיקר במקרה שלפנינו שממילא האדם מגיע למרפא בעיסוק, לרופא או לפיזיותרפיסט.
נטע דגן: אני מציעה להוריד את זה מההגדרה ולהוסיף לטופס שלמרפא בעיסוק יש שיקול דעת לבקש גם תעודה רפואית.
יאיר פרץ: אבל הלכו לקראת בכך שכל רופא יכול לתת אישור.
נטע דגן: אין בעיה, אבל בואו נוריד את זה מההגדרה.
נטע דגן: בואו לא נגיד לאנשים שאנחנו לא מאמינים להם.
נטע דגן: בואו נכניס את זה לטופס ולא להגדרה.
נטע דגן: יש פה עוד דברים שמיותר לדרוש עליהם כל כך הרבה אחוזים של הסכמה, כמו פתיחת כניסה נוספת בחצר הבית המשותף שצריך 75% של הסכמת שכנים.
יאיר פרץ: אבל זה רכוש משותף.
נטע דגן: עם כל הכבוד, בואו ננסה לעשות פריצת דרך.
יאיר פרץ: אמרתי בפתיחה שזאת פריצת דרך.
יאיר פרץ: בואו ניתן לחוק לרוץ.
יאיר פרץ: תמיד ניתן לשנות, תמיד ניתן להוסיף.
שמואל חיימוביץ: לגבי הערה שלך שנעשה משהו ואחר כך נראה מה קורה, אז אנחנו מכירים את חוק התכנון והבנייה, את פרק הנגישות שדן בנושא של סידורים לנכים בבניינים, וזה מה שאמרו לפני שלושים ומשהו שנה כשחוקקו את החוק, אבל עד היום לא מצליחים לשנות דברים.
שמואל חיימוביץ: עכשיו, אולי, בתהליך של חוק השוויון ישנו את פרק הנגישות.
שמואל חיימוביץ: דברים שמנציחים כאן קשה מאוד לשנות אחר כך, ולכן כדאי כן להוציא משהו שראוי ומשפר את המצב לעומת המצב היום.
שמואל חיימוביץ: לגבי העניין הזה של רופא, בסעיף 2 כתוב במפורש שרופא, פיזיותרפיסט ומרפא בעיסוק יאשרו בחתימתם שצריך לעשות את השינויים האלה.
שמואל חיימוביץ: מה, הם יעשו את זה בלי לראות אם יש לאדם מוגבלות כלשהי?
שמואל חיימוביץ: למה צריך קודם להגיד לו "תלך לרופא, אחר כך אתה יכול ללכת לפיזיותרפיסט או למרפא בעיסוק".
שמואל חיימוביץ: ברשימה של חלק א' אני מבקש שיהיה כתוב במפורש "הסרת מחזיר שמן".
שמואל חיימוביץ: מה זה "מחזיר שמן"?
שמואל חיימוביץ: שהדלת יכולה להסגר לבד חזרה.
שמואל חיימוביץ: דבר כזה יוצר בעיה מאוד גדולה לאנשים שקשה להם לפתוח את הדלת, לאנשים שלא יכולים באותו זמן גם לנוע עם כסא הגלגלים וגם ללחוץ את הדלת.
שמואל חיימוביץ: זה צריך להיות כתוב בתור דבר שאין עליו ערעור.
שמואל חיימוביץ: אפשר לשאת את המחזיר שמן הזה כדי לאפשר לאדם כניסה לדירה.
יאיר פרץ: זה עבר לקטגוריה אחת.
שמואל חיימוביץ: אני מציע שזה יצויין במפורש.
שמואל חיימוביץ: לגבי החנייה צריך שיהיה כתוב גם גודל החנייה.
שמואל חיימוביץ: אם לא יהיה כתוב הגודל אז לא נשיג את היעד שאנחנו רוצים.
ג'ודי וסרמן: גודל החנייה ללא הסכמה של הדיירים?
שמואל חיימוביץ: בוודאי.
שמואל חיימוביץ: צריך להוסיף את המילים "מבלי לפגוע בחניות אחרות או בתנועת רכב".
שמואל חיימוביץ: אני מציע לשקול להעביר את כל חלק ג' לחלק ב'.
שמואל חיימוביץ: מה מהות החוק שלנו פה?
שמואל חיימוביץ: להקל כשמישהו רוצה לעשות התאמות.
אריה דורקביץ: מי שצריך לתת את האישור זה האנשים שהם בעלי הטאבו.
אריה דורקביץ: יש המון דירות ששוכרים אותן, ולך תחפש את בעלי הטאבו שיחתמו ויאשרו את זה.
אריה דורקביץ: צריך להפחית למקסימום 51%.
אריה דורקביץ: הנושא השני זה הטופס של הרופא.
אריה דורקביץ: אנחנו רואים בזה טרטור נוסף, ולכן אנחנו מבקשים להסיר את זה.
אריה דורקביץ: על-מנת לקבל אישור לרמפה, הוא עובר 7 מדורי גיהינום.
אריה דורקביץ: רק אחרי שהוא עובר את כל זה יאשרו לו ויעשו את הרמפה.
אריה דורקביץ: תורידו את האישורים.
אריה דורקביץ: מדובר גם בעגלת תינוקות, בעגלת קניות ובנכים, שיבואו לבקר באותו בניין את המשפחות שגרות שם.
עליזה קן: נאמר שיש קושי להשיג את הסכמת השכנים כי השכנים מסרבים, לכן הכנסנו את הסמכות המיוחדת של המפקח, שאם הוא מצא ששכן התנגד מטעמים שהם בלתי תלויים, לא קשורים לעניין של ההתאמה והם בלתי סבירים, הוא יכול להסכים במקום ובכך עוברים את המכסה.
עליזה קן: לעניין החזרת המצב לקדמותו, בשונה מההצעה כפי שהיתה בהתחלה, שבה היתה חובה להחזיר את המצב לקדמותו אלא אם אסיפת הדיירים פטרה, אנחנו הפכנו לבקשת אירגון "בזכות" את הקערה על פיה, ואמרנו שאסיפת הדיירים רשאית להחליט שיוחזר המצב לקדמותו.
עליזה קן: הרכוש המשותף הוא רכוש של כולם.
עליזה קן: אם מבצעים בו שינוי חרף התנגדותם של חלק, אז בסוף צריך להחזיר את המצב לקדמותו, כי הדבר שאמור היה לשרת אותך עכשיו כבר לא צריך לשרת אותך.
עליזה קן: זה עיקרון די מושרש.
אריה דורקביץ: אם הרסת גדר, תבני את הגדר חזרה?
עליזה קן: אם אסיפת הדיירים מחייבת אז כן.
אריה דורקביץ: נשמע לא טוב.
עליזה קן: זה לא אבסורד.
עליזה קן: הנחת היסוד היא, שהסרת הגדר משרתת בראש וראשונה את הצרכים של השכן, שהם צרכים מכובדים, חיונים ונחוצים.
שמחה בניטה: ואם הנכה מת אז הילדים שלו צריכים לשלם את זה?
עליזה קן: אם אסיפת הדיירים החליטה אז כן.
עליזה קן: זה רכוש של כולם.
שמחה בניטה: את רוצה להפיל את התיק הזה על הילדים?
שמחה בניטה: זאת הצעה לא הגיונית ולא הוגנת.
שמחה בניטה: זה עוול לילדים שנשארים אחרי שהנכה מת.
שמחה בניטה: אם ביטוח לאומי קיבל את זה בנושא של מכוניות, אז שהדיירים יקבלו את זה בנושא של דיור.
שמחה בניטה: אם אדם מסתלק משם זה בדרך כלל כשהוא נפטר.
שמחה בניטה: זה נשמע לא אנושי ולא הגיוני.
אריה דורקביץ: נניח שלהחזיר לקדמותו יעלה 50 אלף שקל, אתה יכול להשיט את זה על המת?
יאיר פרץ: אני מניח שוועד הדיירים זה ועד אנושי שיושב ודן בכל דבר לגופו.
אריה דורקביץ: בהרבה פעמים לא.
יאיר פרץ: רבותי, אני מבין אתכם, אבל צריך בדברים מסויימים לעשות איזון.
יאיר פרץ: יש פריצת דרך בחוק הזה, בואו נתקדם קדימה ונראה מה ניתן לעשות.
אריה דורקביץ: רמפה זה דבר יפה או לא יפה?
אריה דורקביץ: זה לא נראה לדיירים יפה?
אריה דורקביץ: חייבים להסיר את זה?
יאיר פרץ: יכול להיות שלא יצטרכו להסיר.
אריה דורקביץ: גישה לנכים זה דבר יפה או לא יפה?
שמחה בניטה: אם הכל היה כל כך אנושי במדינה לא היינו מגיעים לחוק הזה, לא היינו יושבים פה.
יאיר פרץ: אם אנחנו רוצים לקדם את הדברים כדי שיעברו בצורה חלקה, אז בואו נלך בכיוון הנכון.
יאיר פרץ: יש אנשים בצד השני שיש להם טענות משלהם: זה מוריד את ערך הדירה וכו'.
אריה דורקביץ: בכל חלק מהחיים יש פשרה, בנושא של נכים אין פשרה.
יואב הריים: המטרה שלנו בסופו של דבר היא שכל בניין במדינת ישראל יהיה נגיש, בין אם גר שם נכה ובין אם לא גר שם נכה.
יאיר פרץ: זה הרציונל.
דורון יהודה: יש דברים בתוך כל ההתאמות שאסור להוריד.
דורון יהודה: יכול להיות שיש דברים שכשהנכה לא גר במקום הם מפריעים, קחו למשל מעלית.
דורון יהודה: אם מעלית, שהיא לא מעלית כללית של הבניין, מפריעה צריך להסיר.
דורון יהודה: יש דברים שלא ניתן להסיר.
דורון יהודה: אני כאחד שמחפש קבלנים שיבנו דירות לנכים, נתקל בתופעה של התנגדויות.
דורון יהודה: אסור להשאיר פתח להחזיר את הדברים לקדמותם, אלה דברים שצריכים להשאר כמו שהם.
דורון יהודה: כשיש דברים שמפריעים צריך לתת למפקח סמכות להכריע בהם.
שמחה בניטה: מדברים פה על זכות הקניין כאשר דיירים גרים שם, אבל המצב יותר חמור באזורי בנייה חדשים, כשיש לך גדר לכביש הראשי ולא מוכנים לפרוץ את הדרך, וזה עוד לפני שהדיירים נכנסים.
יאיר פרץ: זה בחוק אחר שעכשיו מגבשים אותו.
יאיר פרץ: אני חושב שניתן להוסיף, שלא רק ועד הדיירים יהיה המחליט אלא למפקח יהיה שיקול דעת.
עליזה קן: יש 9 מפקחים בכל הארץ שעושים את עבודתם נאמנה.
עליזה קן: הצורך באישור מפקח על כל שינוי ושינוי יעמיס..
יאיר פרץ: לא שינוי.
יאיר פרץ: דובר על כך שכשה
יאיר פרץ: דייר הנכה עוזב את דירתו וועד הבית הוא המחליט מה כן צריך לשנות ומה לא צריך לשנות, למפקח תהיה סמכות להגיד לוועד הבית אם הוא החליט החלטה לא סבירה.
עליזה קן: הדלת למפקח תמיד פתוחה, אבל אם פותחים אותה בצורה כזאת צריך לפתוח אותה בכל הכיוונים, וזה אומר גם להביא נושאים אחרים בפני המפקח.
עליזה קן: אני לא חושבת שזה יהיה שינוי לטובת העניין.
עליזה קן: קיבלתי פה הצעה שנשמעת לי מאוד הגיונית, להגביל בזמן את סמכותה של אסיפת הדיירים להחליט אם צריך להחזיר את המצב לקדמותו.
עליזה קן: בנוגע להזזת התאמות מסעיף לסעיף אפשר לשנות זאת בצו.
עליזה קן: זאת הקלה נוספת שעשינו.
עליזה קן: כולנו מכירים בעובדה שזה בעצם משהו שצריך להריץ אותו.
עליזה קן: יכול להיות שיהיו דברים אחרים, יכול להיות שנצטרך לשנות את רף ההסכמות, אבל המנגנון הוא מנגנון יותר יעיל מאשר מנגנון של תיקון חוק.
יאיר פרץ: האם לא ניתן, מלכתחילה, לפני שעושים את השינויים, שתתקבל החלטה מה צריך להחזיר לקדמותו, מה לא צריך להחזיר לקדמותו?
יאיר פרץ: זה ימנע את כל החיכוכים.