GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: הדבר השני שאמרתי לפני כמה שניות, הנושא של התיאום ופעולות ההסברה כדי שזה יהיה שיטתי ויוכל להקיף כל ילד.
אלי אלאלוף: בבקשה, זה אפשרי.
אלי אלאלוף: זה אפשרי, משרד החינוך בכל בוקר נוגע בילדים שלנו, וזה טוב בעיני.
אלי אלאלוף: ולכן הוא גם יודע להעביר את זה, וצריך להשאיר את הידע בתוך בית הספר, לא אצלכם.
אלי אלאלוף: זה נפלא שהוא קיים אצלכם, אבל מי שיכול להעביר את זה, מי שיכול לזהות מיד את השימוש אצל ילד, שינוי התנהגות של ילד, זה המורה שפוגש אותו בכל בוקר בשמונה בבוקר.
אלי אלאלוף: לזהות גם את אלה שלא באים לבית הספר בגלל זה.
אלי אלאלוף: תעבירו את כל זה.
אלי אלאלוף: אם תרצו שנפנה – אני בטוח ששר החינוך ירגיש את הצורך לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אחרי שתציגו לנו את התכנית של ההסברה, אנחנו נבקש פגישה משותפת עם הוועדה או פגישה אישית עם שר החינוך כדי להביא את זה לידיעתו לטיפולו.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכם על הישיבה.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, היום 17.6.2015, ל' בסיון, השעה 9:03.
אלי אלאלוף: אני שמח לארח פה מספר חברי כנסת: מאיר כהן, דניאל עטר, איציק שמולי, יעקב מרגי ואילן גילאון.
אלי אלאלוף: תרשו לי להתחיל בלסגור את המשך העבודה של ועדת המשנה שהייתה פה בנושא הנגישות - עמד בראשה אילן גילאון.
אלי אלאלוף: אני שמח שהוא הסכים להמשיך להוביל את ועדת המשנה הזאת.
אלי אלאלוף: אנחנו מודים לו לאור הרגישות האישית, הידע המדהים שיש אצלו ולאור החשיבות של הנושא עצמו.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים לאשר את המשך ועדת המשנה, בהשתתפות החברים הבאים: אילן גילאון היו"ר, יעקב מרגי, איציק שמולי ונורית קורן.
אלי אלאלוף: מי בעד, מי נגד?
אלי אלאלוף: בעד ההצעה – פה אחד
אלי אלאלוף: נמנעים – אין
אלי אלאלוף: בהצלחה, אילן.
אלי אלאלוף: אני בטוח שתעשה את זה במהירות האפשרית על מנת שההחלטות שלכם ייכנסו.
אילן גילאון: אני מודה לך ולוועדה על האמון המחודש.
אילן גילאון: הנושא של הנגישות הוא קליפת אגוז בכל תכליתה של המדינה שלנו - לאפשר לכל פרט להגיע למחוז חפצו בצורה מכובדת ועצמאית בכל המובנים האפשריים.
אילן גילאון: אני מאוד מודה לכם על העניין הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים היום בנושא שאמור להיות מצומצם, אבל אני בטוח שיגלוש לנושאים עקרוניים הקשורים לאוכלוסייה שאנחנו עומדים לדבר עליה.
אלי אלאלוף: במסגרת הזמן אני אאפשר הבעת דעות חוץ מהנושא של הפיקדון, אם תמצאו לנכון, אבל תנסו לצמצם את זה כי אנחנו רוצים להגיע לנושא הזה של ההתמודדות עם הפיקדון לטובת העובדים הזרים, להצעות קונקרטיות, ובעיקר - לקבל אחר כך את התקנות או את הנוהלים.
אלי אלאלוף: לא נוהלים פשוטים שכרגע נמצאים והם לא ברורים.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שיש היום 75 אלף עובדים זרים מאושרים, מסודרים מבחינת החוק, ועוד כ-15,16 אלף שמעריכים שהם מחוץ להסדר חוקי ופועלים בעיקר בסיעוד.
אלי אלאלוף: הנושא הזה מאפשר, לצערי, לא רק הסדרים מסוימים כלפי הלא מסודרים.
אלי אלאלוף: גם החיסכון של הפיקדון לטובת העובדים הזרים הרשמיים זאת בעיה לא קטנה.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שבבניין העסק יחסית מסודר, אבל אני בטוח שצריך להשלים אותו, לתקן אותו, להביא אותו למצב הרבה יותר ברור.
אלי אלאלוף: בתחומים אחרים – אני אציין במיוחד שניים - העסק באמת לא ברור.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בעקבות הפניות הרבות שהגיעו להנהלת הוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שיש בעיה בתהליך הגבייה, אנחנו יודעים שיש בעיה בתהליך החזר הכסף בסיום תקופת העבודה שלהם, ואנחנו יודעים שיש יתרות בפיקדון הזה שבחלקו אמור היה לעזור בטיפול בילדים קטנים שנמצאים במילה הנוראית הזאת "מחסני ילדים" שההורים השאירו אותם.
אלי אלאלוף: למיטב ידיעתנו, הנושא הזה לא טופל.
אלי אלאלוף: מדובר במאות ילדים שנמצאים במקומות שההזנחה - -
מאיר כהן: אלפי ילדים.
אלי אלאלוף: אם זה אלפי ילדים זה עוד מחמיר יותר את מצבנו ואת תדמיתנו.
אלי אלאלוף: זה מחייב אותנו לנקוט בצעדים מהירים ומדויקים כדי שניתן יהיה לתקן את המצב הנוראי.
אלי אלאלוף: כל עוד המדינה עוד לא החליטה שכל ילד הוא ילד, עלינו לטפל בכולם.
אלי אלאלוף: זאת עמדתי האישית, אפשר לומר שגם עמדתי הפוליטית.
אלי אלאלוף: אני מוכן בנושא הזה להתחייב לנסות לעשות הכל כדי שילד יטופל כמו שצריך בכל גיל, ודאי בגיל הרך.
אלי אלאלוף: ברשותכם נתחיל בדיון.
אלי אלאלוף: הראשון שביקשנו שיפתח זה נציג משרד הכלכלה.
<הילה רענן: מבחינת המשרדים יש נכונות להגיש את התקנות.
<הילה רענן: אנחנו כבר העברנו טיוטה למשרד המשפטים.
<הילה רענן: בכנסת הקודמת העברנו את הטיוטה להערות הציבור.
<הילה רענן: מבחינתנו יש נכונות להסדיר את זה, למעט סוגית החקלאות.
<הילה רענן: יש, נכון להיום, חילוקי דעות עם החקלאות לגבי הניכויים המותרים, לכן ננסה להסדיר את הנושא הזה בשלב מאוחר יותר.
אלי אלאלוף: אין עמדה ברורה למשרד הכלכלה בכל אחד מהנושאים, גם לגבי החקלאות?
<הילה רענן: יש עמדה ברורה: אנחנו רוצים לקדם את התקנות.
<הילה רענן: יש נכונות לקדם את התקנות מבחינת שר הכלכלה.
איציק שמולי: אולי תסבירי מה חילוקי הדעות.
<הילה רענן: יש חילוקי דעות - -
אלי אלאלוף: איזה חילוקי דעות, בין מי למי?
<הילה רענן: בין החקלאים למשרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: קיימתם דיונים?
<הילה רענן: קיימנו על זה דיונים.
אלי אלאלוף: עד מתי?
<דובי אמיתי: 5 שנים.
אלי אלאלוף: מתי היה הדיון האחרון?
<דובי אמיתי: לפני שנה.
<דובי אמיתי: ככה זה עובד.
אלי אלאלוף: זה אומר שזה לא מתקיים.
<הילה רענן: אנחנו רוצים לקדם את התקנות.
אלי אלאלוף: מה זה אומר "אנחנו רוצים לקדם את התקנות"?
<הילה רענן: זאת אומרת שהעברנו טיוטה, זאת אומרת שהמשרדים המקצועיים, שזה משרד הכלכלה, משרד הפנים, משרד המשפטים ומשרד האוצר, הכינו טיוטה של תקנות שהעברנו למחלקת נוסח במשרד המשפטים.
<הילה רענן: יש לנו כוונה לקדם ולהעביר את התקנות בוועדת - -
אלי אלאלוף: ההצעות שלכם כללו את כל התחומים?
<הילה רענן: לא, את תחום הסיעוד ואת תחום הבניין.
אלי אלאלוף: כשאת אומרת "אנחנו ממתינים", יש לוח זמנים?
<הילה רענן: התקנות האלו הן תקנות שניסו לעבור במספר כנסות קודמות.
<הילה רענן: העיכוב לא רק היה בגלל המשרדים המקצועיים, ממש לא.
<הילה רענן: היה גם ניסיון לתקן את חוק עובדים זרים במסגרת התיקון שהיה לחוק למניעת הסתננות שעבר בדצמבר האחרון.
<הילה רענן: ועדת הפנים החליטה לא להכניס בזמנו את התיקון לגבי עובדים זרים באופן כללי אלא אך ורק לגבי עובדים זרים שהם מסתננים.
<הילה רענן: לאחר מכן הכנסת התפזרה.
<הילה רענן: כפי שאתה רואה, אנחנו כרגע מקדמים - -
אלי אלאלוף: את ההיסטוריה כולנו יודעים, עובדה שאנחנו פה בגלל זה.
<הילה רענן: אני מאמינה שבשבועות הקרובים.
אלי אלאלוף: מה זה שבועות?
אלי אלאלוף: אני יודע לספור מ-1 עד 4.
<הילה רענן: אני לא יודעת להגיד לך, כי זה לא תלוי בנו.
אלי אלאלוף: זה עד 4.
אלי אלאלוף: מעל 4 שבועות זה חודשים.
<הילה רענן: אני מאמינה שתוך 4 שבועות אפשר יהיה, אולי אפילו קודם.
דניאל עטר: אדוני היושב-ראש, אנחנו שומעים כאן מנציג התאחדות האיכרים שהעיר הערה, אני מניח, בשם כל החקלאים על כך ששנה לא דיברו איתם.
דניאל עטר: איך אפשר להביא תקנות ולהגיד: "אנחנו בהידברות", רק שעם החקלאים לא מגיעים להסדר כי לא מדברים איתם בכלל?
דניאל עטר: כל הענף הזה - אני מניח שתיכף חברי הכנסת ידברו - וכל הנושא של עובדים זרים הוא כל כך מורכב, הוא טלאי על טלאי במשך שנים רבות, הוא יוצר עיוותים מטורפים.
דניאל עטר: כשיגיע הזמן לדבר, נתאר חלק מהעיוותים האלה.
דניאל עטר: למה משרד הכלכלה מגיע לכאן, מדבר על הסכמות עם משרדים אחרים בנושאים שעוד פעם יוצרים אבחנה בין קבוצות אוכלוסייה כאלו ואחרות, כאשר הנושא המרכזי, הנטל המרכזי הוא על החקלאים שעדיין איתם לא דיברו שנה שלמה ולא הגיעו להסכמות?
דניאל עטר: זה לא רק שלא דיברו שנה שלמה, אלא לא דיברו שנה שלמה ובמשך 5 שנים לא הצליחו להגיע להבנות.
דניאל עטר: אם תואיל בטובה הגברת, שאני לא זוכר את שמה, להסביר לנו את הסוגיה של אותם 10% היטל על השכר של העובדים הזרים בחקלאות, איפה היא נולדה, מה היה הרעיון ומה נעשה עם הכסף הזה, היינו יכולים להבין שאתם מייצרים פה מציאות שבאה לכפות ולרסק משפחות שלמות שמתפרנסות ולא מסוגלות להגיד – זה אולי הענף היחיד בעולם – בתחילת הדרך שהן מסוגלות להתפרנס מהעיסוק הזה שקוראים לו חקלאות.
<הילה רענן: כמו שאמרנו, מאחר ויש חילוקי דעות עם החקלאות ואנחנו לא רוצים לעכב את קידום התקנות ביתר התחומים, מה שעשינו זה הכנו טיוטה שכוללת את יתר התחומים, שזה הבניין והסיעוד.
<הילה רענן: אותה אנחנו רוצים - -
<וילמה מאור: מה עם מומחים?
<הילה רענן: מומחים זה הסדר אחר.
אלי אלאלוף: מהמסמך שקיבלתי עולה שזה אחוז אחד של מומחים.
<הילה רענן: תראו, יש את צו ההרחבה לפנסיה חובה.
<הילה רענן: הוא חל משנת 2008.
<הילה רענן: הוא חל על כל המעסיקים במשק, כולל על מעסיקים של עובדים זרים.
אלי אלאלוף: כולל בתיירות?
<הילה רענן: כולל כולם.
<הילה רענן: גם לפני התקנת התקנות מעסיק של עובד זר - אני מדברת על כל התחומים - צריך להפריש כספים לפי צו ההרחבה.
<הילה רענן: התקנות נועדו להסדיר את זה בצורה יותר ברורה, אבל החובה הזאת עדיין קיימת גם לגבי מעסיקים של עובדים זרים מומחים.
<הילה רענן: חשוב להבין שהתקנות האלו מתעכבות שנים רבות.
<הילה רענן: הניסיון שלנו לקדם עכשיו את התחומים האלה ולהשאיר כרגע את החקלאות זה מתוך רצון לקדם את שאר התחומים, כאשר בשלב מאוחר יותר להוסיף גם את הנושא של החקלאות.
<הילה רענן: אנחנו נמתין לנושא של החקלאות עד שכל חילוקי הדעות ייפתרו.
<הילה רענן: זה יכול לקחת עוד זמן רב.
<הילה רענן: המטרה היא לקדם את זה.
<אורי שיניין: כמו שאמרה פה קודמתי ממשרד הכלכלה, הילה, יש החלטת ממשלה שבאה ואמרה להתקין את התקנות של עובדים זרים לפני חודשיים שלושה - אני לא זוכר את התאריך המדויק.
<אורי שיניין: בנוסף, יש נכונות מצד כל משרדי הממשלה לגבי הנחיצות וההכרחיות של הסדרת הפיקדון, וזאת מ-3 סיבות מרכזיות.
<אורי שיניין: הסיבה הראשונה היא החובה שקיימת על כל מעסיק בהתאם לצו ההרחבה להפריש לעובדים שלו הפרשות סוציאליות והקושי הקיים להסדיר את ההפרשות האלו מבלי שאתה מאפשר לו את מנגנון הפיקדון.
<אורי שיניין: זה משהו שנקרא לו "הסדר נוח" גם למעסיק וגם לעובד.
<אורי שיניין: מלבד הצורך להסדיר את האפשרות למעסיק, יש את הצורך להגן על הזכויות של העובד.
<אורי שיניין: חלק ניכר מחוק עובדים זרים עוסק בהגנה על זכויות עובדים זרים.
<אורי שיניין: כמו שנקבע גם בחוק, לפיקדון יש עוד טעם מאוד מרכזי, שזה למנוע את ההשתקעות של העובדים הזרים בישראל.
<אורי שיניין: זה אינטרס משותף של כל המשרדים ושל כל הצדדים.
<אורי שיניין: אני לא חושב שמישהו מהמעסיקים - לא החקלאים, לא הקבלנים, מעוניין שהעובדים הזרים ישתקעו בישראל.
<אורי שיניין: הוא מעוניין שיהיו לו עובדים זרים זמניים שהוא יוכל להעסיק.
<אורי שיניין: כל התנאים האלה מצטברים ביחד.
<אורי שיניין: בנוגע לקידום התקנות.
<אורי שיניין: נוכח אי ההסכמות והקושי להעביר את התקנות במתכונתן המלאה, אנחנו נקדם את התקנות בנושאים שבהם יש הסכמה.
<אורי שיניין: יושבים פה נציגי הקבלנים, הם יוכלו להעיד על זה בעצמם.
<אורי שיניין: אני חושב שגם נציגי הסיעוד.
<אורי שיניין: אולי יש להם השגות נקודתיות, אבל באופן כללי אני יכול לדעת בוודאות, לפחות ממה שאני מכיר, שגם חברות הסיעוד תומכות בקידום הנושא.
<אורי שיניין: צריך להתחיל לטפל לא בכל ה-75 אלף, אלא ב-50 אלף עובדים, שזה בכל אופן הישג משמעותי.
<אורי שיניין: בשלב הבא ננסה לקדם גם את החקלאות.
<אורי שיניין: אנחנו תמיד מעדיפים בתיאום ובהסכמה.
<אורי שיניין: אם נצטרך להסדיר גם בלי תיאום והסכמה, הכנסת סוברנית וגם משרד הכלכלה סוברניים לקדם את זה באופן שהוא לא בהסכמה.
<אורי שיניין: אני רק אציין שבכנסת הקודמת, במושב האחרון, הוסדר הנושא של המסתננים בחקיקה ראשית, נעשה ניסיון להסדיר את כל העובדים הזרים גם בחקיקה ראשית.
<אורי שיניין: הנושא לא צלח מסיבות כאלו ואחרות.
מיכל רוזין: ניסו לדחוף את זה בחוק ההסתננות ברגע האחרון לפני פיזור הכנסת, אבל זה לא היה מתאים.
<אורי שיניין: יכול להיות.
<אורי שיניין: אנחנו פה חצי שנה אחרי.
<אורי שיניין: חצי שנה שאין פיקדון.
<אורי שיניין: זאת השורה התחתונה.
<אורי שיניין: אני לא חולק.
<אורי שיניין: אם נסתכל על כל חוק ההסתננות, דווקא זה היה אחד מהדברים היותר מוסכמים.
אלי אלאלוף: מי אמור לשלוט בידע על גודל הקופה, על השליטה בקופה וכו'?
אלי אלאלוף: הפיקדון הולך לקופה שמנוהלת פחות או יותר או כמעט בלעדית בבנק הפועלים.
אלי אלאלוף: מי שולט?
אלי אלאלוף: מאיפה הוא מקבל את ההוראות?
<אורי שיניין: רשות האוכלוסין וההגירה היא זאת שמנהלת.
<אורי שיניין: יושבים פה גם נציגים שלה.
<אורי שיניין: אני חושב שאתה שואל גם לעניין שימוש של כספים שחולטו.
<אורי שיניין: החקיקה מגבירה את השימוש לטובת רווחתם של העובדים הזרים.
<אורי שיניין: החלטת הממשלה האחרונה מגדירה במפורש שחלק מזה זה באמת הטיפול - -
אלי אלאלוף: זה מומש?
<אורי שיניין: עד כה אין שום הסדרה בתקנות, אי אפשר היה לעשות שום דבר.
<אורי שיניין: ההסדרה של התקנות - -
אלי אלאלוף: מי שמרוויח מזה זה ודאי לא הילדים.
<אורי שיניין: בנק הפועלים מרוויח מזה.
<אורי שיניין: לצערנו, אנחנו לא יכולים לעשות שימוש בכסף לשימושים שהם בסוף לעובדים זרים.
<אורי שיניין: אני פה יושב כמשרד האוצר, אני לא לוטש עיני לכסף.
אלי אלאלוף: אנחנו נשאל עוד מעט את השאלה של וילמה, שהיא שאלה מרכזית.
יעקב מרגי: יקימו קרן עם מנהלים ועם עמלות, כמו הפנסיה החדשה, וייהנו מזה.
יעקב מרגי: לכו תתפרנסו זה מזה - -
אילן גילאון: הקרן לא יכולה להיות מכשיר אכיפה.
<שושנה שטראוס: רשות האוכלוסין מפעילה את הפיקדון בענף הבניין, שזה ענף מצומצם.
<שושנה שטראוס: שם זה הוסדר בנוהל בהסכמת הקבלנים.
<שושנה שטראוס: זה מוזכר גם בהסכם הקיבוצי בענף הבניין.
<שושנה שטראוס: אנחנו מוכנים להרחיב את זה לאוכלוסיות האחרות.
<שושנה שטראוס: אנחנו ממתינים לקידום התקנות שהבאנו כמה וכמה פעמים וגם ניסינו להעביר לפני שהמשלה הקודמת התפזרה.
<שושנה שטראוס: אנחנו מקווים שבקרוב הדבר יוסדר.
אלי אלאלוף: תיקון התקנות יכלול את ההנחיות לניצול הקרן הזאת?
אלי אלאלוף: התקנות כוללות את השימוש בכספי הפיקדון?
<אורי שיניין: כן.
<נעה בן-שבת: התקנות יכללו הוראות בעניין השימוש בכספים?
<הילה רענן: שלא הוצאו?
<הילה רענן: כן, בהחלט.
<הילה רענן: זה אמור ללכת בהתאם להחלטת הממשלה.
אלי אלאלוף: יש לי גם הצעה, חברים.
אלי אלאלוף: אני שמח שנציגי המשרדים פה, לא רק אנשי הלשכה המשפטית.
אלי אלאלוף: אני מבקש שיבואו האחראים על התחום לדיונים הבאים איתנו, לא רק הלשכה המשפטית, עם כל הכבוד.
אלי אלאלוף: מצד שני, תפקידכם לא להציג וללכת, אלא להמשיך ולהקשיב לדיון כדי לתת תשובות, אם אפשר, גם במקום.
אלי אלאלוף: תהיו ערניים, לא גמרתם את תפקידכם במסירת ההודעה.
אלי אלאלוף: אני מתכוון לכל מילה שאני אומר.
אלי אלאלוף: זה צריך להיות דיון ער, דיון עם רב שיח פורה.
<שי סומך: אנחנו מלווים הרבה שנים את נושא הפיקדון, אנחנו רואים בו חשיבות רבה.
<שי סומך: אדוני, אני חושב שהפיקדון הוא מרכיב חיוני במדיניות של המדינה בנושא של העובדים הזרים.
<שי סומך: זה הסדר - אני הגדרתי אותו הרבה פעמים כהסדר גאוני – שאני חושב שכולם מרוויחים ממנו ולא מפסידים.
<שי סומך: מבחינת העובדים, הם מקבלים את הזכויות שלהם לא בפנסיה, כי הפנסיה היא פחות טובה לעובדים.
<שי סומך: אני לא רואה שבגיל 67 בסין ובפיליפינים אנשים כל כך בקלות מממשים את הזכויות.
<שי סומך: זה נכון שהם יקבלו את הכסף כשהם יצאו מהארץ.
<שי סומך: מבחינת המעסיקים אין כאן ייקור עלות העסקה, זה במקום הכספים - -
מאיר כהן: שי, הם לא משלמים מס כשהם לוקחים את הכסף?
<שי סומך: הם משלמים 15%.
<שי סומך: מבחינת המעסיקים זה לא ייקור עלות העסקה.
<שי סומך: זה מקטין את התופעה של הבריחה.
<שי סומך: זה גם עוזר למעסיקים שיכולים להביא עובדים במקומם.
<שי סומך: מבחינת המדינה ומבחינת שוק העבודה הישראלי זה הסדר מצוין.
<שי סומך: אחד המרכיבים החשובים במדיניות של המדינה בנושא העובדים הזרים זה שהעובדים יצאו בזמן מהארץ, לא יישארו בארץ, לא ישתקעו ויעבדו בעבודות שאסור להם לעבוד בהן.
<שי סומך: מה שקורה היום בבניין ממחיש את ההצלחה.
<שי סומך: 96%,97% מהעובדים יצאו מהארץ.
<שי סומך: זה אומר שהעובדים בתחום הבניין לא ממשיכים להישאר בארץ, לא משתקעים ולא תופסים מקומות עבודה בתחום השיפוצים.
<קריאה: האחוז של העובדים שיצאו מהארץ היו מתחום החקלאות.
<שי סומך: אדוני, זאת גם הדרך הכי הומנית לגרום לעובדים לצאת, בלי משטרת ההגירה, בלי מקומות משמורת, בלי התדיינויות משפטיות ארוכות.
<שי סומך: זאת דרך שנותנת תמריץ חיובי לצאת מהארץ.
<שי סומך: זאת דרך שעובדת.
<שי סומך: אין דרך יותר טובה ממנה מכל הבחינות האפשריות כדי לגרום לעובדים לצאת.
אלי אלאלוף: כמה מה-97% שיצאו מהארץ קיבלו את הפיקדון שלהם חזרה?
<שי סומך: אני יודע, ועל זה רשות האוכלוסין תוכל לפרט, שהיו מחלות ילדות.
<שי סומך: בתחילת ההליך היו בעיות.
אלי אלאלוף: והיום?
<שי סומך: בשביל זה יש כאן את אנשי רשות האוכלוסין שיכולים להתייחס.
<שי סומך: אני פחות מוסמך לדבר על זה.
אלי אלאלוף: רשות האוכלוסין, אתם יודעים את זה?
<יואל ליפוביצקי: כל עובד זר שיוצא מקבל את כל כספי הפיקדון בנתב"ג.
<יואל ליפוביצקי: כפי שעמיתי ציין, זאת הדרך הכי טובה לתת את הפנסיה ואת מה שמגיע לעובד, מצד אחד, כשלצערנו הוא לא תמיד מקבל את זה כיום, ומצד שני, להבטיח את יציאתו כתמריץ חיובי.
<יואל ליפוביצקי: הוא מקבל את זה אחרי ביקורת גבולות, במזומן.
<יואל ליפוביצקי: הוא יכול גם לבקש העברה בנקאית אם הוא רוצה.
אלי אלאלוף: זה דרך בנק הפועלים?
<יואל ליפוביצקי: כן.
<יואל ליפוביצקי: אתמול היינו בוועדת מכרזים באוצר.
<יואל ליפוביצקי: אני מקווה שהשבוע כבר יפורסם מכרז חדש.
אלי אלאלוף: עד אז בנק הפועלים ממשיך להפעיל?
<יואל ליפוביצקי: כמובן.
<קריאה: למה מכרז?
<יואל ליפוביצקי: בנק שיפעיל את הפיקדון.
<שי סומך: לגבי נושא החקלאות.
<שי סומך: נושא החקלאות מורכב כי הוא קשור במחלוקות אחרות.
<שי סומך: כמו שאמרו גם חבריי, אם נחכה לחקלאות זה ייקח עוד זמן.
<שי סומך: אנחנו מחכים כבר המון זמן לתקנות בנושא הסיעוד והבניין.
<שי סומך: אני חושב שצריך לסגור את נושא הסיעוד והבניין.
<שי סומך: בסיעוד זה מאוד מאוד חשוב.
<שי סומך: שם יש אינטרסים מאוד חשובים שצריך להגן עליהם, גם מבחינת הזכויות של העובדים וגם מבחינת היציאה מהארץ, כי הרבה עובדים בסיעוד נשארים.
אלי אלאלוף: הבעיה המרכזית היא לא שם, הבעיה המרכזית היא בהעסקה על ידי אנשים פרטיים של עובדי סיעוד.
אלי אלאלוף: הנוהלים אצלם לא ידועים.
אלי אלאלוף: הם חוזרים לחברות, שלא תמיד מנדבות אינפורמציה בצורה מסודרת ובצורה עצמאית למעסיק הישיר, והן בחלקן חוגגות על הגב של העובדים הזרים.
אלי אלאלוף: אתם מבינים את זה.
מיכל רוזין: ועל המשפחות.
<שי סומך: בוודאי שיש עוד נושאים, אבל כרגע בנושא הזה - -
אלי אלאלוף: הנושא הזה חייב להיות מטופל.
<הילה רענן: התקנות כוללות את התחום של הסיעוד.
<שי סומך: התקנות מיועדות להסדיר את נושא הפיקדון.
<שי סומך: כרגע הכספים יושבים בחברות.
<שי סומך: כדאי שהם יגיעו לבנק כדי שהעובדים ייהנו מהם וגם יעודדו אותם לצאת מהארץ בזמן.
<שי סומך: יש חשיבות גדולה מבחינת שוק העבודה הישראלי ומכל בחינה אפשרית.
<שי סומך: התקנות סגורות, צריך לאשר אותן ולהמשיך את הדיונים בנושא החקלאות.
אלי אלאלוף: אנחנו סיכמנו שתוך 4 שבועות יגיעו התקנות, חוץ מאלו שקשורות כרגע לנושא החקלאות שנדון על זה בנפרד.
אלי אלאלוף: נקבע לזה מועד.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לאנשי המערכת הממשלתית שלי באופן אישי יש הערכה גדולה כאזרח וכחבר כנסת.
אלי אלאלוף: מה שנראה לכם כאן כעובדי מדינה, כמנהלי מערכות, תבינו שזה לא קל לאזרח הבודד שאמור להתמודד עם האדמיניסטרציה הזאת.
אלי אלאלוף: אני מבסס את דבריי על ניסיונות משפחתיים, שהם תמיד קשים, לצערנו.
אלי אלאלוף: זה מכביד עליהם, זה לא תמיד ברור להם.
אלי אלאלוף: החברות, שכל כך ממהרות לספק כוח אדם, לא תמיד ממהרות להסביר את הנדרש לאותם מעסיקים ישירים, אותם אנשים שהבן, הנכד או האחיין אמורים לטפל בעניין הזה.
אלי אלאלוף: תבדקו שהנוהלים יהיו ברורים, יהיו בשפה שמובנת לכל אחד.
אלי אלאלוף: זאת הבעיה המרכזית.
אלי אלאלוף: את התקנות תעשו למשפט ולחקיקה, אבל שהנוהלים יהיו מובנים לנזקקים הכי קשים.
<מיכל מזוז: אני מתחברת לדבריו של עו"ד שי סומך.
<מיכל מזוז: אנחנו, המוסד לביטוח לאומי, רואה חשיבות מאוד מאוד גדולה בנושא הסדרת הפיקדון באמצעות התקנות.
<מיכל מזוז: אנחנו לאורך השנים ניסינו להסדיר את הנושא של העברת התשלום שמשולם לחברות באמצעים שונים.
<מיכל מזוז: לצערנו, מרבית החברות - -
<נעה בן-שבת: את מדברת על חברות הסיעוד שאתם מתקשרים איתן.
<מיכל מזוז: אנחנו משלמים באמצעות חברות הסיעוד את גמלת הסיעוד.
<מיכל מזוז: לצערי, מרבית חברות הסיעוד התנגדו לכל הכלים האפשריים שהצגנו והצבנו בפניהן.
<מיכל מזוז: אנחנו נמצאים היום במצב שאנחנו נמצאים בדיון משפטי תלוי ועומד בעליון בסוגיה הזאת.
<מיכל מזוז: אני חושבת שלנושא של התקנות יחד עם הסדרת תשלומי העבר ששולמו לחברות יש חשיבות גדולה, יש אינטרס ציבורי גדול.
<מיכל מזוז: אני מתקשרת לדברים של שי בנושא של הרצון של גורמים מקצועיים להזרים כמה שיותר עובדים זרים לארץ, לכוח הזה שיש בהחזקת כספים מאוד מאוד משמעותיים.
<מיכל מזוז: אני מדברת, לפחות בנושא הסיעוד, על מאות מיליוני שקלים שנמצאים בידי חברות פרטיות.
אלי אלאלוף: בהכנת התקנות יש התייחסות לבעיה שעו"ד מזוז העלתה כרגע?
<קריאה: לעניין של הרטרואקטיביות?
<נעה בן-שבת: לעניין חברות הסיעוד, האם יש התייחסות לאפשרות להפקיד עבור תשלומי עבר?
<נעה בן-שבת: אני מאמינה שזאת לא חובה, זאת אפשרות.
אלי אלאלוף: יש דיון בין הביטוח הלאומי למשרד הכלכלה?
אלי אלאלוף: זה נראה לי מאוד הגיוני שחידוש הרישיון לאותן החברות צריך להיות מותנה בעמידה בדרישות של הביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: זה פשוט, לא צריך להיות משפטן גדול כדי להבין את זה.
אלי אלאלוף: תעבירו את זה, תתייחסו ותרשמו את זה.
אלי אלאלוף: תתייחסו לחידוש הרישיון לאותן חברות, שלא כולן יקבלו ציון לשבח שם למעלה אצל אלוהים.
אלי אלאלוף: תתייחסו לזה.
אלי אלאלוף: אני פגשתי אותם לצורך הבעיות האישיות המשפחתיות שלנו.
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שאני פונה לחברות כוח אדם של עבדים.
אלי אלאלוף: תתייחסו בהתאם.
אלי אלאלוף: אל תתנו לעסק הזה לישון יותר מידי.
אלי אלאלוף: אפשר לגלות את זה כל יום על ידי כך שהמפקחים של הגופים השונים יצאו ויבדקו את זה לפעמים בשטח.
אלי אלאלוף: תגלו כמה זה לא יפה מה שקורה לנו במדינה שלנו, עם האנשים החלשים של המשפחות שלנו.
מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, שאלת הפיקדון, שאלת ההסדרה היא שאלה שעומדת לפתחנו כחברי כנסת וכאזרחים במדינה הזאת.
מאיר כהן: אני עכשיו לחשתי למיכל איזה 7 מדורי גיהינום עברתי כשהייתי צריך להזמין לאימי, זיכרונה לברכה, עובדת סיעוד.
מאיר כהן: ראיתי כמה שהעסק הזה פרוץ וההסדרה היא לא הסדרה.
מאיר כהן: אגב, לא רק עובדי הסיעוד הם אלה שמתייחסים אליהם כעבדים, על הכתפיים של המשפחות יש עול שהוא חסר תקדים.
מאיר כהן: רק לסבר לכם את האוזן, אני חשבתי שהכל בסדר וחתמתי.
מאיר כהן: כשהם נכנסו לביתה של אימי והבינו שמדובר בשר הרווחה, הם היו מאוד נבוכים, הם אמרו לי: לא כתוב בתקנות, אבל אם אתה רוצה להשאיר אותה בסוף השבוע אתה צריך לשלם עוד 380 שקלים, וביום החופשי שלה אתה צריך לתת לה 100 שקלים מזומן.
מאיר כהן: חשבתי על מה שקורה למשפחה שהדברים לא ברורים.
מאיר כהן: איום ונורא.
מאיר כהן: זה בערך עוד תוספת של כ-1200,1300 שקלים מעבר למה שהתקנונים והדברים אומרים.
מאיר כהן: כולם אומרים: זה חוקי, כך עושים בכל החברות, כך עושים בכל המשפחות.
מאיר כהן: הנטל הוא יותר על המשפחות, כי בסופו של דבר העובדים האלה, אם משלמים את הפיקדון ודואגים לפנסיות שלהם, הם בסדר גמור, הבעיה היא עם המשפחות ועם התוספות שמרשות לעצמן חברות כוח האדם.
מאיר כהן: אני מברך על זה שסוף סוף תשימו על השולחן הסדרה לגבי הסיעוד ולגבי הבניין.
מאיר כהן: אני מאוכזב מזה שבתוך ההסדרה הזאת אין את אנשי החקלאות.
מאיר כהן: אני הייתי שר בממשלה.
מאיר כהן: אנחנו תמיד יכולים להגיד שאם הם לא רוצים להגיע איתנו להסדר, אנחנו נתחיל עם שני הדברים.
מאיר כהן: הקשר שלי לחקלאות הוא בזה שגרתי בקיבוץ 5 שנים.
מאיר כהן: החקלאות קורסת לגמרי.
מאיר כהן: כשאני נוסע לערבה ואני שומע על ההוצאות שצריך היום חקלאי בערבה, בצפון או בכל מקום להוציא על עובדים זרים, על חוסר ההתחשבות, על חוסר התגמול, התחושה היא של "זה נהנה וזה יחסר".
מאיר כהן: אין שום ויכוח בינינו על כך שהעובדים הזרים צריכים לקבל את הכל ושצריך להגן על הזכויות שלהם - צריך לשלם את הפיקדון, צריך לשלם את החשמל, צריך לנכות את ההוצאות, אבל יחד עם זה אי אפשר לעשות את זה כשאנחנו לא פוזלים ומסתכלים על חלקו של החקלאי.
מאיר כהן: אני מגיע לאיל בלום שמפגיש אותי עם קבוצה של חקלאים שאומרים: אנחנו משלמים הכל.
מאיר כהן: אלי, היום לעובד זר משלמים חשמל, תזונה, מגורים.
מאיר כהן: נדמה לי שהם יכולים לקזז לו רק 350 שקלים.
מיכל רוזין: העלו את זה.
<נעה שאואר: תלוי במיקום שלו בארץ.
אלי אלאלוף: מעובד ישראלי גובים 1100.
<נעה שאואר: זה מתקזז עם זה - -
<דובי אמיתי: אני חושב שזאת אמירה ממשלתית חמורה ביותר.
<קריאה: היא מקו לעובד, לא מהממשלה.
מיכל רוזין: מנכים את זה מהשכר שלהם.
מיכל רוזין: היא לא אמרה משהו שהוא לא נכון.
מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, אני חושב שמה שאמרת הוא מאוד מאוד חשוב.
מאיר כהן: צריך להאיץ את העניין ולהביא בפני הוועדה את הסיכום.
מאיר כהן: בהצעת הסיכום של הוועדה צריך שנציב תאריך יעד, נסגור בינם לבין החקלאות על מספר חודשים.
מאיר כהן: לקרן הזאת שיושבת בבנק הפועלים צריך שיימצא פתרון.
מאיר כהן: אם ישתמע מהדברים שלך – אני עדיין לא קראתי את זה- שחלק מכספי הקרן אמורים לטפל באותם ילדים שנמצאים במחסנים, אז כאחד שקרוב לעניין - -
אילן גילאון: מה הקשר?
מאיר כהן: אני לא כל כך הבנתי, אבל אמר היושב-ראש - -
<נעה בן-שבת: מתקנות קודמות שהגיעו אלינו 3 פעמים לפחות ופעם אחת אושרו, וגם מההסדר לגבי המסתננים, ההסדר כרוך בכך שמתנהל חשבון בנק.
<נעה בן-שבת: לפי מיטב הבנתי, לא מדובר כרגע בקרן, אלא בחשבון בנק שמתנהל בבנק הפועלים.
<נעה בן-שבת: עובדים שהכספים נוכו מהם כיוון שלא יצאו מהארץ במועד אינם זכאים לכספים.
<נעה בן-שבת: מדובר בכספים שיכולים לשמש מקור לפעילות אחרת, שמטרתה טובת העובדים הזרים.
מאיר כהן: לא מוגדרת הפעילות.
<נעה בן-שבת: היא צריכה להיות מוגדרת.
<נעה בן-שבת: התקנות צריכות להגדיר מה השימוש שאפשר לעשות בכספים.
<אברהם דניאל: היא לא יכולה להפקיד את זה בקופת הפנסיה כמו כל אזרח במדינה.
<נעה בן-שבת: הסבירו שהיא לא יכולה להפקיד את זה בקופת הפנסיה, כי אין טעם לחסוך עכשיו לעובד הזר לפנסיה כשבגיל הפנסיה שלו הוא לא יהיה במדינת ישראל.
<אברהם דניאל: היא יכולה לשחרר אותו.
<אברהם דניאל: הוא יכול אחרי 5 שנים לקחת את הכסף וללכת הביתה.
<נעה בן-שבת: אז הוא שובר את הקופה.
מאיר כהן: הוועדה צריכה לשמוע את החקלאים.
מאיר כהן: צריך להיות דיון אך ורק עם החקלאים.
מאיר כהן: אלי, מה שקורה בנגב ובגליל היום - -
<אברהם דניאל: גם במרכז.
מאיר כהן: יש איזה רנסנס, תחושה של התחדשות בכך שהחקלאות קצת חוזרת.
מאיר כהן: אסור לנו לתקוע.
מאיר כהן: צריך להיאחז במה שאמרת, אלי, לגבי חידוש הרישיונות.
מאיר כהן: אני חושב שחייבת להיות סנקציה מאוד מאוד ברורה: חברות כוח אדם לא מקבלות רישיונות אם הן לא עומדות בכל התנאים והן לא שקופות לגמרי.
אלי אלאלוף: כולל הפקדות.
מאיר כהן: גם הפקדות.
דניאל עטר: אין צורך להכביר במלים על חשיבותם של העובדים הזרים, על החשיבות של הסדרת תנאי העסקה שלהם, תנאי החיים שלהם והתנאים כשהם עוזבים מכאן - את כל המערכת הזאת צריך להסדיר - אבל נראה לי שהשיטה הזאת שבה אנחנו הולכים טלאי על טלאי בכל המערכת הזאת היא פשוט מביאה אותנו למצב שאף אחד לא בודק בשורה התחתונה מה קורה עם זה.
דניאל עטר: בסוף מישהו נושא בנטל הזה.
דניאל עטר: אני רוצה להצטרף לדבריו של חברי, חבר הכנסת מאיר כהן, ולומר שמי שלא חווה על בשרו את הצורך הזה בעובד זר, את המשמעות של המלאכים האלה מה הם עושים לאנשים - אני מדבר על הסיעודיים - כשהם באים לטפל באותו נכה 100% שצריך להוליך אותו לשירותים, שצריך לרחוץ אותו, את העובדה שצריכים להעסיק אותם בסופי שבוע ולשלם להם את אותם כספים במזומן כי אחרת הם לא יהיו שם כדי לרחוץ, להאכיל ולהוליך לשירותים את אותו מטופל, מי שלא חווה את הדבר הזה לא מבין את חוסר הסדר בכל המערכת ואת המשמעות הקשה ביותר על אותן משפחות.
דניאל עטר: מה זה אומר?