GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל עטר: זה אומר שמי שמסוגל לשלם את זה, הוא ממשיך לחיות חיים של אדם נורמאלי בתנאים הקשים האלה של נכות של 100%, ומי שלא מסוגל לשלם את זה - - אני מדבר כמי שהגיע לפה זמן קצר ביותר אחרי 21 שנות כהונה כראש רשות, שביקר בביתם של האנשים האלה, ראה אותם בשיא העליבות, בחוסר היכולת שלהם לקבל את השירות הזה.
דניאל עטר: להמשיך ולהטיל תשלומים בחוסר סדר זאת פגיעה קשה מאוד בנזקקים, בנצרכים, באלה שצריכים לקבל את השירות הזה.
דניאל עטר: באותה נשימה אני עובר לחקלאות.
דניאל עטר: אני רוצה להקריא לך את מה שאמר חבר הכנסת כהן לגבי מועצה אזורית ערבה, שביקרתי שם לפני יומיים.
דניאל עטר: ישבנו שם עם אייל בלום, עם מאיר צור, מזכיר תנועת המושבים, ועם חקלאים.
דניאל עטר: שמענו מה הם משלמים בנוסף לשכר המינימום שהם מחויבים לשלם.
דניאל עטר: אני לא אלאה אתכם בדברים, אבל אין הסבר למה צריך לקחת על כל עובד זר כל חודש 450 שקלים, שזה 10% מס מעסיקים, בלי שאף אחד יודע מה עושים בכסף.
דניאל עטר: זה לא שהחזירו את הכסף הזה בסופו של דבר באיזו שהיא דרך.
דניאל עטר: פשוט מעמיסים את זה על החקלאי.
דניאל עטר: אגרת בקשה לעובד זר, בתרגום חודשי זה 50 שקלים לחודש.
דניאל עטר: יש פה רשימה ארוכה שמסתכמת ב-1994 שקלים לחודש עלות נוספת על השכר שלו לכל עובד זר.
דניאל עטר: מי שרוצה להבין את המשמעות של זה, ייקח את שתי הקצוות שלנו – ערבה תיכונה ורמת הגולן.
דניאל עטר: בערבה תיכונה, את הדברים הכי טריוויאליים של החיים שלנו, כמו ללכת לקנות בסופר, ללכת לראות סרט עם הילדים, לבקר רופא מומחה, הם צריכים לכל כיוון שהם רוצים לנסוע במינימום 130 .
דניאל עטר: כדי ללכת לדימונה או אילת זה 130 קילומטר.
דניאל עטר: אין לאף אחד מה לעשות בערבה אם הוא לא מסוגל להתפרנס מחקלאות בלבד.
דניאל עטר: אין שם שום אלטרנטיבות נוספות.
דניאל עטר: נכון, בודקים עכשיו, אולי בעתיד, שאנשים יוכלו להתפרנס מתיירות ומדברים כאלה.
דניאל עטר: העלויות שאנחנו מטילים עליהם והשיטה של טלאי על טלאי הכי מדאיגה אותי.
דניאל עטר: יש 10% מס מעסיקים, אחר כך ביטול של 2 ורבע נקודות זיכוי שהן כאילו של העובד, אבל כאשר מדובר בעובד זר בחקלאות, אם הוא צריך לספוג את זה על עצמו, הוא בורח.
דניאל עטר: ואז, מה עושה החקלאי?
דניאל עטר: משלם עבורו.
דניאל עטר: ואם זה לא מספיק, יש תקנות שצברנו לאורך זמן, שהיה נכון לתקן אותן כדי להסדיר את תנאי המגורים של העובד הזר אצל החקלאיים.
דניאל עטר: זה עולה לחקלאי ארנונה, חשמל, כלכלה, כל מה שאתה רק רוצה.
אלי אלאלוף: דני, אנחנו יודעים שאתה - -
דניאל עטר: אני רוצה לנצל את ההזדמנות דווקא בגלל המשפט שנאמר כאן על חוסר היכולת להגיע להסכמה עם חקלאים.
דניאל עטר: אני לא מכיר אף בן אדם שאפשר להגיע איתו להסכמה בלי לדבר איתו.
דניאל עטר: אם אתם מכירים פטנט כזה שאפשר להגיע להסכמה עם מישהו בלי לדבר איתו, תגידו לי מה הפטנט הזה.
דניאל עטר: אני צריך לפרט.
דניאל עטר: בסוף, כשמטילים עליהם את העלות של המגורים של אותו עובד זר - - דרך אגב, במועצה אזורית ערבה תיכונה יש 3000 עובדים זרים.
דניאל עטר: תחשבו כמה כסף זה.
דניאל עטר: זה מטורף לגמרי.
דניאל עטר: אם רוצים לחסל את זה לגמרי, לסגור את המשק המשפחתי ואחר כך את המשק השיתופי, אז בוא נגיד את זה בשפה פשוטה.
דניאל עטר: זה לא הציונות, זה לא החיים בארץ הזאת.
דניאל עטר: אני מציע, אדוני היושב-ראש, בדיוק ההיפך: במקום לעשות את ההפרדה בין השיח על החקלאות ועל האחרים, תהיה התניה של שיח שווה לכולם.
דניאל עטר: תטיל עליהם לשבת ביחד, שתוך 30 יום יחזרו לכאן עם תוצאות.
דניאל עטר: שישבו 10 שעות ביום - אני בטוח שהחקלאים ישבו איתם - וימצאו את הפתרון כך שבשורה התחתונה ידע אותו חקלאי שלא יודע איך הוא מתפרנס ואיך הוא גומר את החודש כמה עולה לו העובד הזר, בלי להעמיס עליו כל פעם מחדש עלויות נוספות.
דניאל עטר: אם אתה רוצה להחריף את ההתניה הזאת, הייתי אומר שתיקח בחשבון גם את ביטול כל אותם היטלים שמוטלים עליהם שהם לא לצדק ולא נכונים.
דניאל עטר: חשוב מאוד וחובה על המדינה לבטל אותם.
אלי אלאלוף: שנינו חדשים במערכת.
אלי אלאלוף: יש דברים שהם לא בסמכות הוועדה.
אלי אלאלוף: כל נושא המיסוי וכל נושא האגרות שמוטלות על החקלאיים זה לא פה, זה ועדת כספים.
דניאל עטר: בהחלט יש לך את האפשרות.
דניאל עטר: דווקא בגלל שאנחנו חדשים אנחנו יכולים לחשוב מחוץ לקופסא.
דניאל עטר: יש לך את האפשרות לקיים כאן דיון משותף של ועדת הכספים וועדת הרווחה.
דניאל עטר: לדעתי, זה דבר שחשוב מאוד לעשות אותו.
אלי אלאלוף: הדיון הזה הוא בעקבות פניות אישיות של אזרחים, לא גופים.
אלי אלאלוף: הגופים לא פנו.
אלי אלאלוף: אהבו את השיטה הזאת ששום דבר לא נסגר.
אלי אלאלוף: זה אחד הדברים הלא אחראיים מטעם כל הגופים הממלכתיים, הפרטיים והמגזריים.
אלי אלאלוף: תדעו את זה.
אלי אלאלוף: בואו נכבד את האזרחים שהתלוננו, שסובלים כמונו, לצערי, גם עכשיו מהמצב העגום הזה.
אלי אלאלוף: אני לא אקשור את התקנות לתחומים שאפשר יהיה לפתור תוך חודש.
אלי אלאלוף: אני מסכים שצריך לנהל מו"מ אינטנסיבי, לקבל דיווח כל חודש על העסקת - -
<דובי אמיתי: ההוצאות המותרות לניכוי הן בסמכות ועדת העבודה, אדוני היושב-ראש.
<דובי אמיתי: זה הבית שקיבל את ההחלטה.
<נעה בן-שבת: לא נושא ההיטל.
<נעה בן-שבת: הוא דיבר על נושא ההיטל.
<דובי אמיתי: אני מדבר על מה שחבר הכנסת עטר אמר.
<דובי אמיתי: ההוצאות המותרות לניכוי הן בסמכות ועדת העבודה.
אלי אלאלוף: אנחנו נבדוק את מה שאתה אומר, נלמד את זה, ואני אבוא לתקן את עצמי בישיבה הקרובה.
מיכל רוזין: תודה לך על קיום הישיבה.
מיכל רוזין: כמי שהייתה יושב ראש ועדת עובדים זרים בכנסת ה-19 ולצערי, לפי הפרסומים, כנראה שלא תמשיך הוועדה, אני שמחה שיזמת את הדיון הזה, הוא חשוב ביותר.
מיכל רוזין: זה רק מוכיח עד כמה צריך את הוועדה, עד כמה צריך לדון בנושאים, בוודאי בתחומי הבניין, החקלאות וכדומה.
מיכל רוזין: אני רוצה, דני, לחשוב מחוץ לקופסא ובאמת להטיל לפתחך רעיון שאולי נראה גדול אבל לדעתי הוא בר ביצוע.
מיכל רוזין: מה שהממשלה עושה פה זה הפרד ומשול.
מיכל רוזין: היא מציבה את האוכלוסייה של העובדים הזרים מול המעסיקים, בין אם זה בסיעוד, בין אם זה בחקלאות.
מיכל רוזין: היא מעמידה אותם זה מול זה.
מיכל רוזין: כל הזמן אנחנו בוויכוח האם העובדים מקבלים יותר מידי בזכויות שלהם אל מול המעסיקים שקורעים תחת הנטל.
מיכל רוזין: שני הצדדים צודקים.
מיכל רוזין: מי שמרוויח מהסיטואציה הזאת זאת רק הממשלה, ואני אפרט בעניין.
מיכל רוזין: קודם כל, אני אתחיל בתחום הסיעוד.
מיכל רוזין: אני אגיע לחקלאות.
מיכל רוזין: מי שמכיר אותי מבין אלה שיושבים סביב השולחן יודע שקיימתי דיונים רבים מאוד בנושא החקלאות אצלי בוועדה.
מיכל רוזין: אני רוצה להתחיל בנושא הסיעוד.
מיכל רוזין: המדינה הפכה את הקשישים, את הסיעודיים, את הנכים למעסיקים.
מיכל רוזין: הם צריכים לנהל את העסקה הישירה של העובדים.
מיכל רוזין: הם צריכים להעסיק רואה חשבון, הם צריכים להעסיק עורך דין, הם צריכים לעמוד בפני תביעות כספיות בבתי משפט.
מיכל רוזין: הפיקדון בא לפתור את מה שכבר עומד ותלוי כלפי ישראלים בבתי משפט.
מיכל רוזין: אתם צריכים להבין את זה.
מיכל רוזין: זה בא לעזור לאותם מעסיקים, לא הפוך.
מיכל רוזין: זה במקום כל הזמן למצוא את הדרך איך מושכים את השמיכה פעם לצד לזכויות העובדים ופעם לצד זכויות המעסיקים.
מיכל רוזין: המעסיקים האלה הם האנשים המוחלשים ביותר, כמו שאמרת.
מיכל רוזין: צריך לפרק את השיטה הזאת שבה בסופו של דבר כל אדם קשיש, נכה ומשפחתו הופכים להיות מעסיק פרטי, צריכים לנהל ספר חשבונות וחוששים שבאיזה שהוא יום הם יצטרכו לעמוד בבית משפט מול אותו עובד/עובדת לבד.
מיכל רוזין: המדינה שם לא איתם.
מיכל רוזין: צריך היה להקים - אני טענתי את זה לאורך כל השנים - תאגיד שלא למטרות רווח.
מיכל רוזין: לא חברות פרטיות שמעסיקות, אלא תאגיד שלא למטרות רווח בניהול הביטוח הלאומי.
מיכל רוזין: צריך להיות פה סדר כך שהתשלום הזה מוענק לעובדים לא ישירות על ידי המעסיקים, ואז אפשר מלכתחילה להוריד את כל ההיטלים ואת כל התשלומים.
מיכל רוזין: אני רוצה להגיד כמה נקודות בעניין הסיעוד לפני שאני עוברת לעניין החקלאות.
מיכל רוזין: האם רק החברה מפרישה לפיקדון או שגם המעסיק?
מיכל רוזין: זאת שאלה ראשונה.
מיכל רוזין: החודשיים שמותר לעובד זר להישאר אחרי סיום העסקה, האם הם נכללים בתוך התשלום, או שבחודשיים האלה אין תשלום, בחודשיים האלה ינכו להם כי הם לא יצאו מהארץ בזמן?
אלי אלאלוף: קודם ינכו להם, אחר כך - -
מיכל רוזין: אני חוזרת לעניין של המדינה והממשלה.
מיכל רוזין: לא ברור לי למה צריך לקחת 15% מס ממישהו שהוא לא אזרח ישראל, מפיקדון שהופקד לו.
מיכל רוזין: עכשיו אני רוצה להגיד משהו שמתקשר לעניין החקלאות.
מיכל רוזין: דני, צדקת בנתונים שהקראת.
מיכל רוזין: אספנו בוועדה נתונים והראינו שוב ושוב למשרד האוצר – משרד החקלאות היה איתנו – ולבנק ישראל את הצורך בעובדים זרים.
מיכל רוזין: הם תמיד אוהבים לטעון שלא צריך עובדים זרים וש"אם אתם רוצים, תשלמו על זה".
מיכל רוזין: זאת גם גישה של הפרד ומשול: אנחנו לא אומרים לכם לקחת עובדים זרים, אבל אם אתם לוקחים עובדים זרים, נעניש אתכם על כך ותשלמו על כך.
מיכל רוזין: להעסיק היום עובד זר בחקלאות עולה יותר מאשר להעסיק עובד ישראלי, אבל מה לעשות שאין עובדים ישראלים שיעבדו בחקלאות, בוודאי לא בערבה ובמקומות האלה.
מיכל רוזין: אין מספיק עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: אני יודעת שיש תכניות להכניס יותר עובדים ישראלים, ואני בעד.
מיכל רוזין: זה לא יכול לבוא על חשבון זכויות העובדים, וגם את זה הדגשתי בוועדה שלי שוב ושוב.
מיכל רוזין: צריך להקשיב גם למעסיקים.
מיכל רוזין: פה אני מצטרפת לחבר הכנסת עטר בדרישה שהממשלה חייבת להפסיק לנהוג בחזירות ולהוריד את מס המעסיקים.
מיכל רוזין: לא יכול להיות שיענישו את המעסיקים החקלאיים על כך שהם זקוקים לידיים עובדות זרות.
מיכל רוזין: ברור שהם היו מעדיפים להעסיק עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: הרגולטור פה נותן להם מכסות.
מיכל רוזין: הוא לא אומר להם: תעסיקו כמה שאתם רוצים וניקח לכם מס.
מיכל רוזין: הוא מעניש אותם פעמיים.
מיכל רוזין: הוא אומר: תקבלו מכסה מסוימת לעובדים זרים, אבל כשתעסיקו עובדים זרים ולא ישראלים, אנחנו נעניש אתכם במס גבוה.
מיכל רוזין: אני חושבת שלפתחה של המדינה והממשלה להתחשב במעסיקים, להפסיק לשים את האוכלוסיות, ששתיהן מוחלשות, של העובדים הזרים מול המעסיקים, בין אם זה חקלאים, בין אם זה סיעוד.
מיכל רוזין: הופכים אותם להתנגשות על זכויות כאשר אנחנו צריכים לבחור צד.
מיכל רוזין: הממשלה פה צריכה לבחור צד.
מיכל רוזין: הממשלה צריכה לקחת אחריות על הדברים האלה.
אילן גילאון: כאשר זקוקים לעבודה זרה צריך לשלם, ומשלמים במטבע קשה.
אילן גילאון: זה עיקרון שחייב להיות ברור.
אילן גילאון: ישנן מדינות שתמורת העבודה שהן זקוקות לה, הן מאפשרות אזרחות לאנשים שבאים לעבוד כי יש דרישה לכוח אדם לעבודה.
אילן גילאון: לא כך אצלנו, כי עלינו מרחפת תמיד הסכנה הדמוגרפית הגדולה מפאת העובדים הזרים.
אילן גילאון: בעניין הזה טוב היה העיקרון של להפסיק את הרכבת האווירית המסתובבת כל הזמן, לאפשר לאלה שנמצאים כאן, בלי להמשיך ולהכניס.
אילן גילאון: אנחנו בדיוק יודעים מה האינטרס הכלכלי ושל מי הוא.
אלי אלאלוף: הוא לא חד צדדי.
אלי אלאלוף: גם העובדים הזרים מעוניינים לחזור לביתם.
אילן גילאון: לא אמרתי כלום.
אילן גילאון: אמרתי רק דבר אחד.
אילן גילאון: ברגע שמעסיקים עובד זר בכל המערכות המתכללות, הוא צריך לצאת מפה עם תנאים הוגנים כמו עובד ברפא"ל.
אילן גילאון: לא מעניין אותי משהו אחר.
אילן גילאון: תסתכלו על מי שבא.
אילן גילאון: מי שחלש אוכל אותה פעמיים.
אילן גילאון: זה תמיד מזכיר שיותר טוב להיות עשיר ובריא מאשר עני וחולה.
אילן גילאון: על מי זה יבוא?
אילן גילאון: על החקלאי.
אילן גילאון: העניין הזה שבין האדם שזקוק לשירות הסיעודי לבין החברה הסיעודית והמדינה הוא בלתי אפשרי.
אילן גילאון: מיכל צודקת.
אילן גילאון: צריך לומר את הדברים בצורה מאוד מאוד בוטה.
אילן גילאון: הדברים האלה לא יכולים להמשיך לקרות.
אילן גילאון: אי אפשר להשאיר אדם בודד מול חברות סיעוד.
אילן גילאון: לא יכול לקרות הדבר הזה.
אילן גילאון: במקרה שאתה שם חקלאי מול המערכת או אדם מוגבל מול המערכת, בסופו של דבר ברור מי כאן ינצח.
אילן גילאון: זה חייב הסדר.
אילן גילאון: זאת באמת שערורייה לגבי החקלאות.
אילן גילאון: לחקלאות יש ערך מעבר לחקלאות, מעבר למה שהוא מייצג.
אילן גילאון: זה סימן היכר של מדינה, כשלמדינת ישראל יש אחריות לקיים אותה ברמה הלאומית.
אילן גילאון: היא חייבת להיערך לדבר הזה.
אילן גילאון: לא מתקבל על הדעת שאתה מעניש אנשים על ידי כך שאתה לא נותן להם אפשרות אחרת.
אילן גילאון: אני באמת לא מבין למה כל כך הרבה זמן זה לוקח.
אילן גילאון: אי אפשר להפחית בחשיבות הקמת הקרן.
אילן גילאון: ברור לגמרי שצריכה לקום קרן כזאת.
אילן גילאון: אני הייתי מזהיר את עצמנו מלהשתמש בה בצורה לא מידתית בתור מערכת אכיפה של קנסות.
אילן גילאון: בוודאי ובוודאי שלגני ילדים בדרום תל אביב אין שום עניין בדבר הזה.
אילן גילאון: האם זה אומר שככל שיהיו יותר עבריינים ישלמו יותר קנסות וכך נפתח יותר גני ילדים בדרום תל-אביב?
אילן גילאון: זה הבל.
אילן גילאון: אני מאוד מסכים למגמה הזאת שהציגו קודמיי בעניין שחייבים לפרק את המשחק המשולש.
אילן גילאון: האחריות חייבת לעבור למדינה בנושא של העובדים הסיעודיים.
<יהודית כרמי: אני רוצה כאן לציין שהשנה, בתור מי שמקצה את העובדים הזרים ומקבלת את הפניות מהחקלאים, קיבלנו פחות 400 בקשות להעסיק עובדים זרים.
מיכל רוזין: פחות דרישה למכסה?
<יהודית כרמי: לא, זאת לא דרישה למכסה.
<יהודית כרמי: חקלאים פרשו מהענף.
<יהודית כרמי: לא רק שפרשו מהענף בתחילת השנה, גם לאורך השנה - -
<יהודית כרמי: בדרך כלל, ממפקד למפקד – אני כבר 8 שנים בתפקיד - יש יותר דרישה, נכנסו יותר חקלאיים, דור ממשיך הצטרף והקצנו יותר עובדים זרים.
<יהודית כרמי: השנה זאת הפעם הראשונה שהיו לי כ-400 בקשות פחות.
<יהודית כרמי: התחלנו לבדוק את הנתונים.
<יהודית כרמי: חשבנו שאולי חקלאים שכחו להגיש.
<יהודית כרמי: ביקשתי מהמחוזות לעשות בדיקה לפני שמקצים, כדי שלא יגידו: שכחנו, מה קורה.
<יהודית כרמי: החקלאים פרשו.
<יהודית כרמי: אמרתי, אוקי, בוא נבדוק יותר לעומק מה הסיבות כדי שנדע, כי יש פה איזו נורה אדומה שקצת מדאיגה אותנו בתור משרד.
<יהודית כרמי: יש כל מיני סיבות.
<יהודית כרמי: אחת מהסיבות שחזרה זה שהרבה חקלאים אמרו: נהיה לי יקר, לא משתלם לי.
<יהודית כרמי: לאורך השנה התחלנו לקבל זאת הפעם ראשונה מכתבים מחקלאים על כך שהם מוותרים על המכסה, לא מעוניינים להעסיק את העובדים הזרים.
<יהודית כרמי: הם מחזירים את המכסה שלהם.
<יהודית כרמי: זאת הפעם הראשונה שפתאום נהייתה לי מכסה עודפת.
<יהודית כרמי: אף פעם לא היה דבר כזה.
<יהודית כרמי: התחלנו לשאול את החקלאים, בעיקר מהערבה.
אלי אלאלוף: מי החליף את העובדים שהם ביקשו כל שנה?
אלי אלאלוף: אולי הישראלים התחילו להיכנס.
<קריאה: יש יותר סטודנטים.
<יהודית כרמי: אני מעורבת גם בתחום הזה.
<יהודית כרמי: זה לא סטודנטים.
מאיר כהן: אגב, היא צודקת, יש יותר סטודנטים.
<יהודית כרמי: חקלאי שעוזב לא אומר שבשטח לא צריך, כי חקלאי אחר לוקח את השטח שלו.
<יהודית כרמי: זה לא אומר שלא צריך את העובדים הזרים.
<יהודית כרמי: החקלאים הודיעו פעם ראשונה: אנחנו נוטשים, סיימנו, אין לנו מה לעשות יותר עם זה.
<יהודית כרמי: זאת מצוקה אמיתית.
<יהודית כרמי: התקשרתי אישית לחקלאים, לשאול מה קורה כאן.
<יהודית כרמי: הם אמרו: זה יקר לנו, זה לא משתלם לנו.
<יהודית כרמי: יש עוד בעיות.
<יהודית כרמי: יש בעיות של ייצוא.
<יהודית כרמי: אני לא מכניסה את זה עכשיו.
<יהודית כרמי: העלויות הן באמת באמת גבוהות.
<יהודית כרמי: אנחנו בעד פיקדון.
<יהודית כרמי: אני חושבת שפיקדון יכול לפתור דברים.
<יהודית כרמי: זה יכול להגן על החקלאים, זה יכול לשמור על זה שלא תהיה כזאת נטישה.
<יהודית כרמי: יש לנו היום 1500 עובדים זרים שנטשו.
<נעה שאואר: זה ברור גם שהפיקדון בא במקום תשלומים שהיום משולמים.
<יהודית כרמי: אין ספק שזה יעזור לחקלאים, כי זה יגן מהנטישה.
<יהודית כרמי: ברגע שעובד נוטש את המעסיק - אני לא יודעת כמה מעורבים פה - הוא עדיין רשום על המעסיק שלו שממשיך לשלם עליו את תשלומי האגרות.
<יהודית כרמי: זה יפתור את זה.
<יהודית כרמי: לפני שמטילים את זה יש דברים אחרים לפתור, כמו מס העסקה שכמו שחברת הכנסת רוזין אמרה, באמת נועד כדי לעודד להעסיק ישראלים.
מיכל רוזין: כפל.
<יהודית כרמי: מילא אם הכסף הזה היה חוזר לחקלאים, אם הייתה איזו קופה של כל מס המעסיקים.
מאיר כהן: בהמלצות של העבודה המועדפת יש המלצה - אני מקווה שזה יגיע – על כך שסטודנטים בוגרי צבא שיעבדו בחקלאות יקבלו על חצי שנה 9000 שקל תוספת, כאשר מי שיעבוד שנה בחקלאות יקבל 18 אלף שקל.
מאיר כהן: צריך לבדוק האם יש סטודנטים שנכנסו לתוך המכסות האלו שעליהן את מדברת.
<קריאה: יש פה חקלאים שבוודאי יגידו לנו את זה.
<יהודית כרמי: היא מדברת על סטודנטים אחרים שמגיעים מחו"ל כדי ללמוד כאן.
<יהודית כרמי: זה פרויקט אחר.
מאיר כהן: האם בערבה הם על המכסות האלו?
<יהודית כרמי: לא, הם באים במקום.
<יהודית כרמי: לפעמים מה שקורה, כמו שמיכל אמרה, זה שיש התנגשות כזאת בין הממשלה - - הרי אנחנו רוצים פה חקלאות.
<יהודית כרמי: כולם רוצים.
<יהודית כרמי: זה לא רק לייצר מזון.
<יהודית כרמי: יש לזה הרבה הרבה יותר ערך.
<יהודית כרמי: ברגע שמתחילה להיות נטישה, ואני לא מדברת על חקלאי הערבה שאין לי מושג מה הוא עושה בלעדיהם, מפסיקים לעבד.
<יהודית כרמי: אני כל הזמן שואלת: מה הוא יעשה עכשיו, יפתח חנות?
אלי אלאלוף: במפגש חברתי אצל יושב-ראש הכנסת נודע לנו שכנראה לא תהיה ועדה לעובדים זרים.
אלי אלאלוף: אנחנו נעשה הכל כדי לקיים דיון.
אלי אלאלוף: אנחנו לקחנו את הצ'ופצ'יק של הקומקום.
אלי אלאלוף: לא דיברנו על הקומקום שהוא כל הבעיה שלנו בנושא העובדים הזרים.
אלי אלאלוף: אם זה יעבור אלינו, אני אשמח כיושב-ראש.
אלי אלאלוף: אני שמעתי אתמול על מחטפים.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש לנו את היכולות, יש לנו את הצוות לזה.
<יהודית כרמי: לא רק מס המעסיקים.
<יהודית כרמי: כמו שדיברנו, יש את ביטול נקודות הזיכוי, שזה משהו שצריך לפתור.
<יהודית כרמי: גם את הניכויים.
<יהודית כרמי: אני רוצה לציין שכבר לפני שנה התחלנו, היו ישיבות עם האוצר, נעשתה עבודה שהראתה שלגבות 200,300 שקלים עבור מגורים, ארנונה וחשמל - ההוצאות הן הרבה יותר.
<יהודית כרמי: זה נתקע.
<יהודית כרמי: אמרו: טוב, אולי יהיה 400 שקלים, 500 שקלים.
<יהודית כרמי: זה נתקע כבר שנה.
אלי אלאלוף: אחד השיקולים בהבאת העובדים הזרים הוא בהשוואת השכר שלהם לשכר של העובדים הישראלים, כדי שנצטרך פחות זרים, כדי שיותר ישראלים ייכנסו ונצמצם את האבטלה.
אלי אלאלוף: בראייה המשולבת הזאת אנחנו צריכים להתחשב.
אלי אלאלוף: יש הרבה צעירים שלנו שיושבים בבית.
אילן גילאון: התשלום הוא חלק מהאינסנטיב.
אילן גילאון: יש מקומות שאין.
אלי אלאלוף: בואו לא נשכח את המרכיב הזה שהוא לא פחות חשוב.
<יהודית כרמי: כשראינו שהייתה הפחתה בעובדים זרים, כי מ-2009 היו 26,000 וזה הגיע ל-24,000 - -
אלי אלאלוף: בתחום של החקלאות בלבד.
<יהודית כרמי: כשהייתה את המכסה של 24 ראינו את המצוקה האמיתית.
<יהודית כרמי: זה לא שהמכסה עכשיו מספיקה והכל בסדר.
<יהודית כרמי: אפשר להתקיים ממנה, אבל זה לא אומר שעכשיו הכל ורוד.
עמר בר-לב: אני רוצה להתחיל מכיוון אחר, מהעלאת שכר המינימום.
עמר בר-לב: כפי שאנחנו יודעים, שכר המינימום עלה במדינת ישראל והולך להמשיך לעלות.
עמר בר-לב: אני חושב שזה צעד שכולנו מברכים עליו, אבל יחד עם זאת צריך להבין את המשמעויות של העלאת שכר המינימום במגזרים שונים, גם בחקלאות וגם בסיעוד.
עמר בר-לב: אני אתחיל דווקא מהסיעוד.
עמר בר-לב: העלאת שכר המינימום יצרה בעיה קשה.
עמר בר-לב: מישהי הזכירה לפניי את אותם אנשים מבוגרים שנהפכים למעסיקים בעל כורחם, רובם ככולם חסרי הכנסה.
עמר בר-לב: התמיכה של ביטוח לאומי, למיטב ידיעתי, עד עכשיו לא שונתה או לא עודכנה כתוצאה מזה.
עמר בר-לב: זה דבר שבוודאי בהקשר של עובדים סיעודיים אבל גם בהקשר של עובדים בחקלאות ובמקומות אחרים, חייבים לקחת בחשבון.
עמר בר-לב: המדינה עשתה צעד בכיוון הנכון בהעלאת שכר המינימום.
עמר בר-לב: המדינה צריכה לקחת את מלוא האחריות על הצעד הזה, לראות גם את המשמעויות בהקשר של העסקת עובדים זרים, בראש וראשונה סיעודיים, אבל גם בחקלאות, דרך הגדלת ההקצבות בביטוח לאומי.
עמר בר-לב: לגבי הנושא של החקלאות.
עמר בר-לב: הזכיר חבר הכנסת מאיר כהן את הקריסה של החקלאות.
עמר בר-לב: אני לא חושב שצריך להרחיב לחבריי כאן ולומר מילים רבות על זה, אבל הקריסה של החקלאות זה תהליך ארוך.
עמר בר-לב: זה תהליך שלא התחיל מלפני 3 חודשים, מהממשלה האחרונה - הוא התחיל עוד בתקופה הקודמת, כולל בתקופת ממשלתך, הממשלה שבא אתה היית שותף, חבר הכנסת מאיר כהן.
עמר בר-לב: המדינה צריכה לשנות את יחסה לחקלאות.
עמר בר-לב: אפילו ארצות הברית הקפיטליסטית הבינה את זה שהחקלאות היא אחד מצרכי היסוד של מדינה מודרנית, לכן היא צריכה להיות מלווה בסבסוד ראוי של ענפים כאלה ואחרים.
עמר בר-לב: אני לא ארחיב בפרטים על העובדים הזרים.
עמר בר-לב: אני חושב שרוב האנשים כאן בקיאים.
עמר בר-לב: מדובר על העמסת עלויות נוספות על החקלאים.
עמר בר-לב: הממטרה הייתה עידוד, מה שנקרא עבודה עברית, אבל בפועל אנחנו רואים שזה לא הולך.
עמר בר-לב: אם זה הולך, אז בצורה מאוד מצומצמת, לא בצורה שיכולה לתת מענה לחקלאים.
עמר בר-לב: אין שום סיבה, בוודאי אחרי 6 שנים שהמו"מ הזה מתנהל, שיועמסו ההוצאות האלו הנוספות על החקלאים.
עמר בר-לב: הוזכר כאן ה-15% פיקדון.
עמר בר-לב: זה פיקדון שלא מנוכה ממס עבור החקלאות.
עמר בר-לב: למיטב הבדיקה שאני עשיתי, רוב העובדים המועסקים בחקלאות עוזבים את הארץ בתום העסקה.
עמר בר-לב: רוב רובם של העובדים הזרים.
עמר בר-לב: זה בהחלט יכול להיות אינסנטיב, בתנאי שהמדינה לא תנכה מזה מס.
עמר בר-לב: זה נכון שהאוצר רואה בכל מקור הכנסה מקור הכנסה למדינה, אבל אני חושב שגם אם יוחלט להמשיך עם הפיקדון הזה והוא לא יהיה מנוכה ממס, זאת אומרת שהמדינה לא תראה בזה הכנסה נוספת לה, אני חושב שהעובד הזר יראה בזה הטבה.
עמר בר-לב: זה גם יעודד אותו לעזוב את הארץ בתום העסקה.
עמר בר-לב: כפי שאמרתי, בחקלאות זאת לא בעיה.
עמר בר-לב: זה גם ייתן לחקלאי עצמו הקלה בתחומים אחרים.
עמר בר-לב: הקלה בתחומים האחרים צריכה להיות בהורדה של מס המעסיקים בצורה כזאת או אחרת והמיסים האחרים.
עמר בר-לב: הייתי יחד עם חבר הכנסת דני עטר בערבה.
עמר בר-לב: גם הייתי מספר לא קטן של פעמים כשהייתי בכנסת הקודמת.
עמר בר-לב: זה בלתי נסבל.
עמר בר-לב: המטרה שהייתה בראש וראשונה הייתה העסקה של עובדים ישראלים.
עמר בר-לב: לצערנו, זה לא עובד.
עמר בר-לב: אי אפשר להטיל את העומס על החקלאים.
מאיר כהן: מה אתה מציע?
<נעה בן-שבת: הוראת המיסוי של 15% קבועה בחקיקה.
<נעה בן-שבת: אפשר להציע הצעות לבטל את ההוראה הזאת.
<נעה בן-שבת: בניגוד להוראת הפיקדון שמוסדרת כרגע בתקנות - -
עמר בר-לב: ברור מה שאני מציע.
מאיר כהן: לי היה ברור מדבריך שהממשלה הקודמת לא עשתה כלום לחקלאים.
מאיר כהן: מה עכשיו אתה רוצה לעשות?
עמר בר-לב: מאיר, ברור לחלוטין מה הצעתי.
עמר בר-לב: הצעתי מספר דברים.
עמר בר-לב: אחד, הורדת מס המעסיקים והיטלים אחרים - דני עטר הקריא חלק מהם - שמוטלים על החקלאים ברגע שהם מעסיקים עובדים זרים.
עמר בר-לב: אני חושב שבנושא העלאת שכר המינימום, שזה מהלך מבורך - -
אלי אלאלוף: הדברים נאמרו לפני כמה דקות.
אלי אלאלוף: זה לא בסמכות, לצערי.
אלי אלאלוף: אני מתנצל, אני אימפריאליסט, אני אוהב לאכול כמה שיותר, לבלוע כמה שיותר סמכויות, להפעיל כמה שיותר תחומים בבת אחת, אבל יש לנו - -
<דובי אמיתי: אני כרקע מזכיר את ה-10% מעסיקים שלא בסמכות הוועדה הזאת, זה ברור.
<דובי אמיתי: זאת מעמסה כבדה על החקלאים.
<דובי אמיתי: אנחנו נטפל בזה במקום אחר.
<דובי אמיתי: אנחנו מנהלים מו"מ מול המשרדים השונים.
<דובי אמיתי: מדובר פה בניהול מו"מ עם כמה וכמה משרדים, בראש וראשונה חקלאות.
<דובי אמיתי: אחרי שמסכימים עם משרד הכלכלה מגיעים למשפטים ואחרי זה לאוצר.
<דובי אמיתי: תמונת המצב לגבי ההוצאות המוכרות בניכוי היא כזאת שהיה סיכום עם משרד הכלכלה שמכינים עבודה כלכלית על ידי חברה שהוסכמה על ידי משרד הכלכלה – חברה שנקראת חברת פארטו.
<דובי אמיתי: מצאנו בעבודה הזאת שהעלויות שאנחנו משלמים בגין ההלנה וכל הדברים מסביב לעובדים זרים הן כמעט 1100 שקלים.
<דובי אמיתי: נכנסנו לדיונים בין המשרדים - הכלכלה והחקלאות.
<דובי אמיתי: הגענו לסיכום, שלא הסכמנו עליו, של 754 בגין ההוצאות האלו.
<דובי אמיתי: עוד לא הייתה הסכמה.
<דובי אמיתי: המשרדים אמרו: בוא ניגש למשפטים ולאוצר, נראה אם אנחנו מסתדרים.
<דובי אמיתי: 5 שנים מו"מ, ולא הגענו לשום דבר.
<דובי אמיתי: דה פקטו ההוצאות הן 1054 בגין ההוצאות המותרות בניכוי.
<דובי אמיתי: הדבר הזה בסמכות ועדת העבודה בראשותך.
<דובי אמיתי: אני מצפה שנקבע שבעוד חודש נצטרך להגיע לפה, לאחר מו"מ עם המשרדים השונים.
<נעה בן-שבת: אתה מדבר עכשיו על תקנות הניכוי, לא על התקנות של הפיקדון.
<נעה בן-שבת: תבקש מהמשרדים להביא את תקנות הניכוי בנוסח מתוקן שלהן לוועדה.
<דובי אמיתי: בפירוש כן, כי זה בסמכות הוועדה.
<דובי אמיתי: הדבר השני הוא לגבי הפיקדון.
<דובי אמיתי: כתוב כאן שהפיקדון יהיה בין השאר על חשבון פיטורים ופנסיה, לא במקום.
<דובי אמיתי: מה שמחייב אותנו היום זה צו ההרחבה.
<דובי אמיתי: רשום פה שהפיקדון הוא רק חשבון.
<דובי אמיתי: צריך להבהיר האם זה במקום או על חשבון, כדי שמחר בבוקר לא נדרש להגיע לבתי דין לעבודה ויגידו לנו: תשמעו, הבנו אתכם, זה כתוב על חשבון ולא במקום.
<נעה בן-שבת: על חשבון, ככל שהחיובים לפי צווי ההרחבה לא עולים על מה שקבוע בפיקדון.
<נעה בן-שבת: אם החיובים על פי צו ההרחבה עולים, אז אמנם צריך לשלם את זה לחשבון בנק - -
<דובי אמיתי: אני מבקש שזה יהיה ברור.
<דובי אמיתי: אני לא חושב שזה נכון.
אלי אלאלוף: האם משרד המשפטים יכול לתת הבהרה בשלב זה בעל-פה, ואחר כך למצוא את זה בתקנות?
<שי סומך: לגבי העניין של על חשבון או במקום.
<שי סומך: סעיף החוק קובע היום שהתשלומים הם על חשבון, אבל אני מסכים עם נעה שאם ייקבע סכום שהוא בגובה ההפרשות לפי צו ההרחבה, אז בפועל הסכומים שיופרשו יהיו במקום הסכומים שצריך לשלם לפנסיה.
מיכל בירן: יכול להיות מצב שיבואו, יתבעו אותם ויגידו להם: "אתם צריכים בנוסף"?
<נעה שאואר: יש להם עוד זכויות שצריך לשלם חוץ מפנסיה.
<נעה שאואר: מה עם שאר הזכויות?
אבשלום וילן: יש גם הסכם מ-2009 שחתמנו על גובה הסכום.
אבשלום וילן: זה הסכם שעבר בחוק ההסדרים.
אבשלום וילן: הוא קיבל תוקף של חקיקה.
<דובי אמיתי: הדבר האחרון לעניין שזה בסמכות הוועדה.
<דובי אמיתי: אנחנו מבקשים שכשיכירו לנו בהוצאות המוכרות לניכוי ויהיה את הפיקדון, רק שיהיה רשום שהפיקדון יוכר לנו כהוצאה מוכרת במס.
<דובי אמיתי: אדוני היושב-ראש, אני מבקש שאם בסופו של יום נגיע למצב, לאחר מו"מ ובעזרת החבורה של חברי הכנסת שמבינים יפה מאוד את המצוקה שלנו, שהפיקדון יירשם, שהוא ייחשב לנו כהוצאה מוכרת במס.
<דובי אמיתי: זאת הבקשה.
<שי סומך: אני רוצה לסייג את מה שאמרתי.
<שי סומך: את נושא ה"על חשבון ובמקום" אני אבדוק.
<שי סומך: בישיבה הבאה אני אתן תשובה.
אלי אלאלוף: תעביר ישר לתיקון התקנה.
אלי אלאלוף: אחרי שתעשו את הבירור תעבירו לתקנות.
מאיר כהן: שי, כשאתה אומר: "אני אבדוק", זה לא.
מאיר כהן: תגיד את זה עכשיו.
<שי סומך: לא אמרתי את זה.
<שי סומך: אני באמת אבדוק.
אלי אלאלוף: יש לך חודש שזה ייכלל בתקנות.
<הילה רענן: חשוב לציין שלמשרד הכלכלה יש נכונות לקדם את התקנות, אבל אנחנו צריכים שיתוף פעולה גם עם משרד הפנים והאוצר.
<הילה רענן: אנחנו לא יכולים להתחייב באופן חד משמעי.
<הילה רענן: למיטב ידיעתי, גם שאר המשרדים רוצים, אבל אנחנו לא יכולים להתחייב באופן חד משמעי.
<יצחק גורביץ: ראשית, אני רוצה לברך על הקידום של החקיקה בנושא של הפיקדון, אפילו בסוגיה של המסתננים, כי הדבר הזה יוצר סדר בהעסקה.
<יצחק גורביץ: לחילופין, המעסיקים מצויים במציאות שאין לאן להפריש כספים שמגיעים מתוקף ההסכם הקיבוצי.
<יצחק גורביץ: רק לסבר את האוזן, בסוגיה של שכר מינימום אצלנו בענף הבנייה עברנו מזמן את ה-5000.
<יצחק גורביץ: אנחנו לקראת חתימת הסכם קיבוצי חדש שישפר לעובדים יותר מזה.
<יצחק גורביץ: ברגע שמכניסים סוגיה של פיקדון - אפילו בתקנות הדבר הזה מוכר כחלק מהזכויות של העובדים - אני לא חושב שראוי שהסכומים האלה יחולטו, גם אם העובד לא עזב את הארץ.
<יצחק גורביץ: יהיה זה נכון שהסכומים האלה ימתינו לתקופה של 10,15 שנה, כי אלו זכויות שנצברו לעובד מתוקף עבודתו.