GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: מה זה לא הוכרז?
<נעה בן שבת: לא הוכרז פושט רגל.
<נעה בן שבת: הורדנו את הפסול דין.
<נעה בן שבת: אני מבינה שיש שינויים בנושא הזה של הפסול דין.
קארין אלהרר: למרות שבמקום אחר כן הייתה התייחסות לפסול דין.
<נעה בן שבת: בנושא של האומן עצמו.
קארין אלהרר: צריך אולי להוריד את זה.
<נעה בן שבת: להוריד את זה גם שם.
קארין אלהרר: אני מבינה שיש הצעה של חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות שמתכוונים להוריד בכלל את כל הנושא של פסול דין.
<קריאה: לא מונה לו אפוטרופוס בסעיף ההוא, כך שלא חייבים את פסול הדין.
יעקב מרגי: ניישר קו.
<נעה בן שבת: את המילה "או" אנחנו מורידים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אם הגוף המפעיל הוא תאגיד, נכון?
<נעה בן שבת: האם הגוף המפעיל הוא תאגיד.
<איילת וולברג: לא מתקיים חשש לניגוד עניינים בין תפקידי הגוף המפעיל לפי חוק זה לפעילות אחרת שהוא מבצע, או ניגוד עניינים כאמור עם עניין אישי או עיסוק אחר של מנהל הגוף המפעיל או בעליו.
<איילת וולברג: כוח האדם שעומד לרשות הגוף המפעיל מאפשר את ביצוע תפקידי הגוף המפעיל לפי חוק זה בהתאם לדרישות שקבע השר, ובכל זה מנחי אומנה, ראשי צוותים ייעודיים להדרכת מנחי האומנה והנחייתם וגורמי מנהלה, ובלבד שלגבי מי מהם שבא בקשר ישיר ומתמשך עם הילדים, הוריהם ומשפחות האומנה, מתקיימים גם כל אלה: הוא בעל הכשרה מקצועית ורמה אישית ומקצועית הולמת לביצוע תפקידיו.
<איילת וולברג: הוא לא הורשע בעבירה פלילית או משמעתית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה לא ראוי שיהיה מועסק בתפקידיו בגוף המפעיל.
<איילת וולברג: לא מתקיים חשש כי יהיה בניגוד עניינים באופן תדיר בין מילוי תפקידיו בגוף המפעיל לפי חוק זה ובין עניין אישי או אחר לרבות תפקיד אחר שלו ולא קיימות נסיבות אחרות שבשלבן העסקתו תהיה מנוגדת לטובת הציבור או לטובת הילדים באומנה, הוריהם ומשפחותיהם.
<איילת וולברג: התקשרות המשרד עם הגוף המפעיל אינה נוגדת את טובת הציבור או את טובת הילדים באומנה, הוריהם ומשפחות האומנה.
<איילת וולברג: תנאים אחרים שיקבע השר.
<נעה בן שבת: יש הערה של מרכז השלטון המקומי.
<נעה בן שבת: הוא ביקש שיהיה דוח שנתי של המחלקה לשירותים חברתיים לגבי הגוף המפעיל, אבל אנחנו יודעים שיש מחלקות לשירותים חברתיים שונות ברשויות.
<איילת וולברג: תפקידי גוף מפעיל לפי ההתקשרות ובכפוף לה יכללו בין השאר את כל אלה: איתור של מועמדים לאומנה, הערכת כשירותם, וסיוע בבדיקת התקיימותם של תנאים בבקשה למתן רישיון אומנה או לחידוש רישיון.
<איילת וולברג: הכשרת מועמדים לאומנה.
<איילת וולברג: ליווי מקצועי והדרכה לאומנים ולילדיהם הקטינים, לפי הוראות המפקח הארצי על האומנה.
<איילת וולברג: מינוי מנחי אומנה והדרכת אנשי הצוות המקצועי, לרבות מנחי האומנה, לפי הוראות המפקח הארצי על האומנה ופיקוח עליהם.
<איילת וולברג: עיון במאגר המידע לשם איתור משפחת אומנה מתאימה.
<נעה בן שבת: אדוני, בקשר לנושא עיון במאגר המידע, בכלל הנושא של מאגר המידע והעיון בו, אנחנו צריכים להשלים עוד הוראות בנושא הסודיות, שמירת סודיות, העיון במאגר המידע.
<נעה בן שבת: אני מציעה שנשלים את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<רינת וייגלר: אנחנו מבקשים בהקשר הזה גם להשאיר לקריאה שנייה ושלישית את כל הנושא של הסמכויות של מנחה האומנה לקבל מידע מגופים אחרים על מנת שהם יוכלו לבצע את תפקידם בכל הנוגע לליווי הילד והמשפחה.
יעקב מרגי: אנחנו אומרים בכלל שעיון במאגרי מידע צריך להיות בשום שכל ובמידה.
<רינת וייגלר: גם.
<רינת וייגלר: אבל אני מתכוונת גם לקבלת מידע נניח ממערכות החינוך וממערכות הבריאות.
<רינת וייגלר: צריך להסדיר את כל הנושא הזה.
<נעה בן שבת: של מנחי האומנה.
<נעה בן שבת: לא של משפחת האומנה.
<רינת וייגלר: של מנחי האומנה.
יעקב מרגי: לקראת קריאה שנייה ושלישית נרד לרזולוציות.
<איילת וולברג: התאמת ילד לאומן בהתאם להוראות סעיף 32.
<איילת וולברג: בניית תכנית טיפולית מפורטת, והצעות לעדכונים בה, והעברתה לפי סעיף 36(ג).
<איילת וולברג: יישום התכנית הטיפולית, הכללית והמפורטת, לרבות מעקב אחר ביצועה והצעות לעדכונים ולשינויים בה, בהתאם לצורך.
<איילת וולברג: ליווי הילד בכל תקופת השמתו במשפחת האומנה, לרבות בעת מעברים בין משפחות אומנה.
<איילת וולברג: קיום ביקורות תקופתיות בעניינו של ילד והכנת הערכה תקופתית לגביו.
<איילת וולברג: דיווח למשרד ולמפקח ופעולה לפי הוראות המשרד והפיקוח והנחיותיהם.
<איילת וולברג: הגוף המפעיל יבצע את תפקידיו בתום לב, בהגינות, ללא משוא פנים ובלא אפליה.
<איילת וולברג: הגוף המפעיל ידווח למשרד בהתאם להוראות שייתן המשרד, והכול באופן ובמועדים ולגבי עניינים שיקבע השר, וכן ימסור למפקח על אומנה לפי דרישתו בכתב וכן למי שמונה לבירור תלונות, דיווחים בעניינים אלה.
יעקב מרגי: אני שואל את עצמי ויכול להיות שעוד תינתן הדעת.
יעקב מרגי: בדרך כלל גופים מפעילים, כמו שהיו לנו לגבי החששות בוויסקונסין, יהיו בעלי אינטרסים.
יעקב מרגי: הם יעבדו כמובן לפי מכסות, אני לא רוצה לומר לפי גולגולת או לפי ראש, אבל כשאנחנו כותבים הגוף המפעיל יבצע את מלאכתו בתום לב, אנחנו מניחים, רוצים ושואפים לכך.
יעקב מרגי: השאלה אם יש לנו את הבקרות בחוק.
קארין אלהרר: כתוב כמה סעיפים קודם שלא אמור להיות להם ניגוד עניינים.
יעקב מרגי: ניגוד העניינים הגדול הוא רמת ההכנסה.
יעקב מרגי: השאלה אם אני לא אהיה מוטה, אם בשלב מסוים בא לציון גואל ומספר הילדים ירד דרסטית ואני מתחיל לראות מה קורה עם מטה לחמי.
יעקב מרגי: השאלה אם יש לנו בקרה מעבר לזה.
<רינת וייגלר: יש פרק פיקוח על הגוף המפעיל.
יעקב מרגי: כי חוות הדעת צריכות להיות.
קארין אלהרר: אני חושבת שכל הצעת חוק טובה ככל שתהיה, נדמה לי שאי אפשר לקיים אותה בצורה הטובה בלי פיקוח.
קארין אלהרר: יש מפקחת ארצית ויש מפקחות מחוזיות.
<שלווה ליבוביץ': כל הדברים האלה באים לידי ביטוי במכרז האומנה.
<שלווה ליבוביץ': מפקחת ארצית אומנה.
<שלווה ליבוביץ': אני רוצה לומר שהכול בא לידי ביטוי במכרז שהמשרד מפרסם ושם זה מגיע ממש לפרטי פרטים.
<שלווה ליבוביץ': כל משפחה חדשה מאושרת על ידי המפקח המחוזי.
<שלווה ליבוביץ': זה גם כתוב כאן.
<שלווה ליבוביץ': כל השמה חדשה.
יעקב מרגי: לפני, אחרי ותוך כדי?
<שלווה ליבוביץ': גם תוך כדי.
<שלווה ליבוביץ': אנחנו כל הזמן נמצאים בתוך העמותות ובודקים תיקים.
<שלווה ליבוביץ': יש מהלך מאוד מובנה של תהליכי הפיקוח.
<נעה בן שבת: יש לכם בתוך המכרז גם מהלך מובנה של סנקציות?
<שלווה ליבוביץ': להפסיק את הפעילות של העמותה, והיו כבר דברים מעולם.
<שלווה ליבוביץ': אני רוצה להזכיר ששנתיים אחרי שיצאנו להפרטה, היה גוף שהפסקנו את הפעילות שלו, מפעל הכשרת ילדי ישראל, וזה לא היה פשוט.
<שלווה ליבוביץ': עשינו את זה כי הוא לא עמד בתנאים שלנו.
<איילת וולברג: פעילותו של גוף מפעיל והיקפה.
<איילת וולברג: כוח האדם העומד לרשות הגוף המפעיל, לרבות ניסיונו והכשרתו.
<איילת וולברג: יחס כוח האדם למספר הילדים המטופלים בגוף המפעיל ויחס כאמור למספר משפחות האומנה המטופלות על ידו.
<איילת וולברג: הסברים על דרך פעולת הגוף המפעיל ככלל וכן במקרים פרטניים.
<איילת וולברג: דיווח כספי.
<איילת וולברג: קיומה של מערכת אבטחת מידע.
<איילת וולברג: הגוף המפעיל יקיים מערכת מידע מאובטחת, המבטיחה סודיות ושמירת מידע.
<נעה בן שבת: את ההוראות האלה, אני מניחה שעוד נפרט לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<איילת וולברג: המפקח הארצי יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד את הגופים המפעילים שעמם התקשר המשרד, את תקופת ההתקשרות ואת האזורים שבהם רשאי הגוף המפעיל לפעול.
<איילת וולברג: משך ההתקשרות לא יעלה על חמש שנים והמשרד רשאי לחדש את ההתקשרות לתקופות נוספות כאמור.
<איילת וולברג: גוף מפעיל יודיע למשרד בכתב על כל שינוי בפרט מהפרטים שמסר במסגרת ההתקשרות בתוך שלושים ימים מיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.
יעקב מרגי: יש הערות עד כאן?
<אורית עמיאל: מכון סאמט.
<אורית עמיאל: לפי מה שאני רואה, אין כאן את חובת המשרד להעביר אלינו כספים בזמן ובהתאם לתנאי המכרז.
<אורית עמיאל: לפעמים יש מצבים של חודשים בהם אין הועדות ולא מועברים אלינו כספים, לא לנו ו לא למשפחות.
<אורית עמיאל: גם בנושא של כפיפות לתנאי השכר במשק.
<אורית עמיאל: אנחנו מחויבים להעסיק עובדים סוציאליים בתנאי שכר מסוים ואין כאן שום הזכרה כזאת.
קארין אלהרר: זה לא חוק שמתעסק בתנאים של הגופים.
יעקב מרגי: לא צריך חוק כדי לחייב אתכם לעמוד בחוק.
יעקב מרגי: מישהו רוצה לענות?
יעקב מרגי: למישהו יש תשובה?
<שלווה ליבוביץ': לגבי התשלומים?
<שלווה ליבוביץ': המערכת עובדת עם הועדות שהמחלקות לשירותים חברתיים שולחים לנו.
<שלווה ליבוביץ': ברגע שהועדה נקלטת, הכספים מתחילים להיות מועברים.
<שלווה ליבוביץ': לפעמים יש לנו קושי בנושא של קבלת ההועדות בזמן אבל נעשים מאמצים.
<שלווה ליבוביץ': יש תהליכי מקדמות.
<שלווה ליבוביץ': המערכת מנסה.
יעקב מרגי: אני מקווה שהגופים המפעילים לא סובלים.
יעקב מרגי: אני מבין מה זה משרד ממשלתי אבל השאלה אם אתם עושים.
יעקב מרגי: יש גופים שיודעים כבר לעבוד עם מקדמות ויש איזשהו בסיס מסוים.
יעקב מרגי: לפעמים צריך לצאת מהקופסא הבירוקרטית ולחשוב גם על האנשים שבאמצע.
<שלווה ליבוביץ': אנחנו מאוד משתדלים.
<שלווה ליבוביץ': אני חושבת שבנושא משפחות האומנה, נושא המקדמות פותר את הבעיות עד שההועדות נקלטות.
<שלווה ליבוביץ': יש את זה.
<שלווה ליבוביץ': למשפחות.
<אורית עמיאל: ולנו אין.
<שלווה ליבוביץ': לגופים המפעילים, לכן אחד מהתנאים הוא חוסן כלכלי כאשר הם יכולים לעמוד בזה.
יעקב מרגי: זה לא לחקיקה, כך אומרים לי אנשים שמבינים.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהמשרד מתקשר עם גוף מפעיל, אז פרטי ההתקשרות צריכים להיות.
<אורית עמיאל: פשוט הזדמנות לעגן את זה באיזשהו סד של זמן.
<שלווה ליבוביץ': אני לא חושבת שבחוק הזה, זאת ההזדמנות.
קארין אלהרר: המטרה של החוק הזה היא לתת איזשהו מענה מלא לילדי האומנה ומשפחות האומנה.
קארין אלהרר: אני בטוחה שמשרד הרווחה יעשה מאמצים עילאיים ויותר מזה, גם יצליח, על מנת לתת לכם את כל השירותים הנלווים שאתם זקוקים להם.
יעקב מרגי: גברת שלווה, אני חושב שהדברים שנאמרו כאן צריכים לבוא לידי ביטוי בצורת ניסוח חוזה ההתקשרות ולתת מענה.
יעקב מרגי: תשבו אתם ביחד כדי לראות שהדברים יהיו גם סבירים מבחינת הצדק.
יעקב מרגי: עד כאן סעיף 49.
יעקב מרגי: אם אין הערות, אנחנו נצביע עליו.
יעקב מרגי: את מצביעה במקום רינה?
קארין אלהרר: במקום עדי קול.
יעקב מרגי: מי בעד אישור סעיף 49?
יעקב מרגי: ארבע חברי הכנסת הנוכחים הצביעו בעד.
יעקב מרגי: הסעיף אושר.
<איילת וולברג: פרק ו': בקרה ופיקוח סימן א': פיקוח 50.
<איילת וולברג: הפיקוח על האומנה ויעדיו במטרה להבטיח את שלומם וטובתם של ילדים הנמצאים באומנה ואת זכויותיהם, יקיים המשרד פיקוח על הגופים המפעילים ועל משפחות האומנה ויבקר את פעולותיהם ובין השאר את אלה: תהליכי גיוס בדיקה והכשרת משפחות אומנה.
<איילת וולברג: תהליכי התאמת משפחת האומנה לצרכי הילד.
<איילת וולברג: תהליכי התכנון והטיפול בילדים באומנה.
<איילת וולברג: כוח האדם בגוף המפעיל את האומנה והכשרתו.
<איילת וולברג: תהליכי ליווי של הילד ומשפחת האומנה.
<נעה בן שבת: אנחנו בעצם אומרים שהפיקוח הוא גם על הגופים המפעילים וגם על משפחות האומנה, בעצם הפירוט מתייחס לתהליכים שמבצעים הגופים המפעילים.
<נעה בן שבת: למעשה גם הגוף המפעיל מפעיל את פיקוח על משפחות האומנה.
יעקב מרגי: אבל זה לא מונע מכם כמשרד לעבור את המשוכה הזאת של הגוף המפעיל ולעשות ביקורת גם בתוך המשפחות.
<שלווה ליבוביץ': זה בהמשך.
<שלווה ליבוביץ': יש לזה התייחסות בהמשך.
<איילת וולברג: 51.
<איילת וולברג: הסמכת מפקחים להגשמת מטרות הפיקוח ויעדיו יסמיך השר, מבין עובדי משרדו, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי סעיף 54 בישראל וכאזור.
<איילת וולברג: תפקידי מפקח שהוסמך כאמור בסעיף קטן (א) יכללו, בין השאר, את אלה: פיקוח על ביצוע תכניות טיפול של ילדים באומנה.
<איילת וולברג: המלצה למונה על הרישוי בדבר התאמת אדם לשמש כאומן, בין היתר בהתבסס על חוות הדעת של מנחה באומנה.
<איילת וולברג: פיקוח על הגוף המפעיל, לרבות לעניין הדרכה של כוח האדם והכשרת משפחות האומנה.
<איילת וולברג: פיקוח על משפחות האומנה לרבות פיקוח על קיום רישיון אומנה ועמידה בתנאי, לרבות בדרך של ביקור במשפחת האומנה ושיחה עם הילד, ועם משפחת האומנה.
<איילת וולברג: בקרה ומעקב אחר העמדת מצאי הולם של משפחות אומנה, בהתאמה לצרכי הילדים המופנים למסגרות האומנה.
<איילת וולברג: מתן הנחיות לתיקון ליקויים שנמצאו בעקבות תלונות ופיקוח אחר ביצוע התיקון.
<איילת וולברג: קבלת דיווח, טיפול ומעקב אחר קיומו של טיפול הולם באירועים חריגים.
<איילת וולברג: מעקב ובקרה אחר התקיימותו של תיעוד מנומק והולם לגבי הילדים באומנה ולגבי משפחות האומנה, בהתאם להוראות חוק זה.
<איילת וולברג: מעקב ובקרה אחר העברת התשלומים המיועדים לילדים באומנה ליעדם.
<איילת וולברג: הודעה על הסמכה לפי סעיף זה ועל מינוי לפי סעיף 52 יפורסמו ברשומות.
<רינת וייגלר: בסעיף קטן (א), כתוב בסופו "בישראל ובאזור".
<רינת וייגלר: אני חושבת שהנושא של "באזור" מיותר.
<רינת וייגלר: בכל מקרה צריכים כן להגדיר ולבדוק את זה.
<רינת וייגלר: אולי נשאיר את זה לקריאה שנייה ושלישית.
יעקב מרגי: אני חושב שבדיון הקודם דיברנו על זה.
יעקב מרגי: אתם העליתם את הצורך.
<שלווה ליבוביץ': זה היה לגבי תושבות.
<רינת וייגלר: על תושבות דיברנו, אבל לא על הפיקוח באזור.
<רינת וייגלר: הרי אנחנו לא הולכים להיכנס לרשות הפלשתינית ולבדוק.
<נעה בן שבת: אבל משפחת אומנה שהיא תושבת האזור, ישראלים תושבי האזור.
<רינת וייגלר: בואו נבדוק את זה.
<רינת וייגלר: ראשית, צריך להגדיר את זה אם כן, ושנית, יש צווי רשויות מקומיות של המפקד הצבאי.
<רינת וייגלר: אני לא בטוחה שזאת הדרך לכתוב את המילה "באזור" כך.
יעקב מרגי: הערת את ההערה שלך.
יעקב מרגי: לקראת הקריאה השנייה והשלישית תבחנו את הצורך.
<נעה בן שבת: זה נשאר בנוסח הקיים.
<איילת וולברג: 52.
<איילת וולברג: מפקח ארצי על האומנה השר ימנה מבין המפקחים, מפקח ארצי על האומנה, שתפקידיו, בנוסף לתפקידי הפיקוח, יהיו: הבניית הפיקוח, לרבות הבנייה מפורטת של נהליו, דרכי ביצועו ובחינה תקופתית של מידת התאמתו והצלחתו במטרותיו.
<איילת וולברג: ייעוץ, הנחיה, הדרכה והכרה של כוח האדם במערך הפיקוח על האומנה.
<איילת וולברג: ביצוע הכשרה של כוח האדם המיועד לעבודה בגופים המפעילים.
<איילת וולברג: העברת מדיניות המשרד לגורמים המפעילים אחר ביצועה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר את העניין של ההכשרה.
<נעה בן שבת: אתם מכשירים את כוח האדם, אתם מכשירים את מני האומנה?
<שלווה ליבוביץ': בדיוק עכשיו התחלנו.
<שלווה ליבוביץ': לפני חודש פעם ראשונה התחילה ההכשרה של המדינה את מנחי האומנה.
<נעה בן שבת: ואת ההכשרה של משפחותה אומנה מעבירים הגופים המפעילים?
<שלווה ליבוביץ': לא.
<שלווה ליבוביץ': הכשרה של מנחות האומנה.
<שלווה ליבוביץ': להפך.
<שלווה ליבוביץ': הכשרת משפחות אומנה, זה הגוף המפעיל.
<קריאה: זה בדיוק מה שנעה אומרת.
<שלווה ליבוביץ': אנחנו מכשירים את הצוותים של הגופים המפעילים, גם לגבי איך מכשירים וגם לגבי איך מלווים משפחות אומנה.
<נעה בן שבת: בדיון הראשון עלתה הערה לגבי האם המפקח הארצי שאנחנו דנים כאן במינוי שלו, האם הוא צריך להיות עובד סוציאלי או לא.
<נעה בן שבת: רציתי לשאול אם הייתה התקדמות בנושא הזה או שיש לכם התייחסות לשאלה הזאת.
<נעה בן שבת: בדיון הראשון עלתה הערה שהמפקח הארצי צריך להיות עובד סוציאלי.
<נעה בן שבת: אנחנו כרגע בסעיף שדן במפקח הארצי.
<נעה בן שבת: האם יש כבר איזושהי עמדה שלכם שלגבי השאלה הזאת?
<שלווה ליבוביץ': האמת שהעמדה היא כרגע שזה צריך להיות עובד סוציאלי.
<שלווה ליבוביץ': אני מבקשת גם את זה, אם אפשר, להשאיר לפיין טיונינג, למהות של קריאה שנייה ושלישית.
יעקב מרגי: אנחנו מצביעים על סעיף 50, על סעיף 51 ועל סעיף 52.
<נעה בן שבת: 53.
<נעה בן שבת: תנאים להסמכה לא יוסמך מפקח לפי הוראות סעיף 51(א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה: הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה יש בה לדעת השר כדי למנוע את הסמכתו.
<נעה בן שבת: הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר.
<נעה בן שבת: הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שיורה השר.
<נעה בן שבת: אני מניחה שתנאי הכשירות הנוספים הם לפי הוראות או לפי תקנות.
<נעה בן שבת: אנחנו כתבנו כאן כפי שיורה השר.
<נעה בן שבת: אתם רוצים להשאיר את זה בגמישות או אולי דווקא כאן יש מקום לתקנות?
<רינת וייגלר: שיורה, רצינו לאפשר את הגמישות.
קארין אלהרר: למה לא בתקנות?
<נעה בן שבת: לגבי תנאי הכשירות הנוספים של המפקחים.
קארין אלהרר: זה עניין מהותי.
<רינת וייגלר: בסדר.
<רינת וייגלר: שיהיו תקנות.
יעקב מרגי: זה מהותי.
<נעה בן שבת: התנאים האלה חלים על כל המפקחים, כולל גם את המפקח הארצי שהוא אחד המפקחים.
קארין אלהרר: בתקנות?
<נעה בן שבת: בתקנות.
<נעה בן שבת: 54.
<נעה בן שבת: סמכויות פיקוח לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, רשאי המפקח – לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו.
<נעה בן שבת: לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל מידע או מסמך הדרושים לו לשם מילוי תפקידיו, לרבות כל מידע הנוגע לילד באומנה, לרבות תיקו האישי.
<נעה בן שבת: האם גם כאן בנושא הפיקוח אתם חוששים ממסירת המידע ורוצים לקבוע הוראות לגבי מסירת המידע?
יעקב מרגי: הוא המפקח.
יעקב מרגי: הוא הריבון.
<רינת וייגלר: אני חושבת שבסעיף הסודיות שיהיה בהמשך, נצטרך להתייחס גם לילד ולאומנים וגם על מאגר המידע וזה יחול על כל מי שפותח.
יעקב מרגי: מי שנוגע בדבר.
יעקב מרגי: בסודיות, ודאי גם המפקח.
<נעה בן שבת: להיכנס בכל עת סבירה, למקום שהכניסה אליו דרושה לשם אכיפתו של חוק זה ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט, או בשעה סבירה ובתיאום מראש, אם ניתנה לכך הסכמה בכתב של בגיר המחזיק בנכס, ואולם, מפקח רשאי לבקר בבית משפחת אומנה אשר נתונה לפיקוחו אף אם לא מתקיימים התנאים האמורים, במצבים בהם קיים חשד לפגיעה בשלומו של ילד הנמצא בהשמה במשפחת האומנה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש כאן איזשהו איזון.
יעקב מרגי: למה נכנס הצו אם יש לך את האפשרות הזאת?
קארין אלהרר: זה רק אם יש חשש לפגיעה בשלומו של הילד.
קארין אלהרר: ברור שאם משפחה עשויה לפגוע בילד, היא לא תיתן להיכנס בכזאת קלות ובסבר פנים חמות.
יעקב מרגי: אני בכוונה מציף את זה.
יעקב מרגי: יבוא עובד סוציאלי.
יעקב מרגי: אם הוא רוצה להיכנס – נכס פרטי.
יעקב מרגי: הוא במצב שהוא יודע שהולכת להיות סכנה וכי צפויה לילד סכנה.
קארין אלהרר: הוא יכול גם לבוא לבקר ולראות.
יעקב מרגי: אבל אם בעל הבית יאמר לו שהוא לא רוצה שייכנס, הוא לא ייכנס.
שולי מועלם-רפאלי: לא כל פעם שמישהו לא נותן לעובד סוציאלי להיכנס, קיימת סכנה.
יעקב מרגי: לא ירדתם לסוף דעתי.
יעקב מרגי: בעל המקצוע חושש שיש סכנה לילד.
יעקב מרגי: בעל הבית לא מוכן לאפשר לו להיכנס.
יעקב מרגי: הוא הולך להביא שוטר.
<שלווה ליבוביץ': יש צו.
יעקב מרגי: מה ידרוש ממנו השוטר באותו רגע?
מיקי רוזנטל: במצב שיש סכנה לשלום הילד.
יעקב מרגי: בעל הבית לא מאפשר לו להיכנס, הוא יצטרך להביא אתו שוטר.
מיקי רוזנטל: נכון, אבל לשוטר יש שיקול דעת.
מיקי רוזנטל: לקצין משטרה יש שיקול דעת.
יעקב מרגי: נשמע את משרד המשפטים.
קארין אלהרר: היו לכם מקרים כאלה?
<שלווה ליבוביץ': לא היו לנו מקרים כאלה, אבל אני חושבת שאם תהיה סיטואציה כזאת, צריך להפעיל את עו"ס לחוק הנוער שלו כן יש סמכויות.
<נעה בן שבת: בעצם את הסיפא הזאת אנחנו צריכים להוריד.
<רינת וייגלר: אני רוצה להסביר על האיזון בתפקידי הפיקוח לבין תפקידי חוק הנוער.
<רינת וייגלר: ודאי שסמכויות עו"ס לחוק הנוער, אנחנו לא פוגעים בהן ולא באים להוסיף עליהן.
<רינת וייגלר: יש להם את הסמכות לפעול לפי חוק הנוער.
<רינת וייגלר: אנחנו כאן מדברים על סמכויות הפיקוח.
<רינת וייגלר: אני חושבת שברמת אחריות המפקח צריך לאפשר לו גם במצבים בהם מובא לידיעתו שמתעורר חשד לשלומו של קטין, הוא בוודאי צריך להפעיל חוק נוער אבל זה לא מונע, בעיני, מהחובה שלו לבוא ולבדוק מה קורה במשפחה באופן ישיר.
<רינת וייגלר: לכן אני רוצה להשאיר את שני הדברים.
יעקב מרגי: צריך להשאיר.
<רינת וייגלר: ככל שיש קושי ביחס כאו בסמכויות, נבדוק את זה הלאה, אבל אני מבקשת לא למחוק את זה כרגע.
יעקב מרגי: שאלות ההבהרה לא באו כדי למחוק אלא הפוך.
<רינת וייגלר: הייתה מסקנה כאילו זה מיותר אבל בעיני זה לא מיותר.
<מוריה כהן בקשי: לקראת קריאה שנייה ושלישית נבחן אם צריך להבהיר את זה בכל זאת, לצמצם לפקיד סעד לחוק נוער, אבל כרגע יכול להיות שאפשר להשאיר את זה כך.
<נעה בן שבת: למסור לגוף מפעיל או למשפחת אומנה, בכתב, פירוט של ההוראות שלא קוימו (להלן – הליקויים), ולדרוש ממנו לתקן את הליקויים בלא דיחוי, או בפרק זמן שיקבע.
<נעה בן שבת: מי שנדרש כך, יתקן את הליקויים לא יאוחר מהמועד הנקוב בדרישה לתיקון ליקויים, ידווח על כך למפקח, וימציא אישורים על כך כפי שידרוש המפקח.
<נעה בן שבת: לעשות שימוש באמצעים שונים הדרושים לו לשם תיעוד ממצאיו.
<נעה בן שבת: 55.
<נעה בן שבת: תנאים להפעלת הסמכות מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים אלה – הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו.
<נעה בן שבת: יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה לחזור לרגע לסעיף הקודם, לסעיף 54(4), מסירה של פירוט הליקויים.
<נעה בן שבת: יכול להיות שזאת סמכות טבועה של המפקח ויכול להיות שלא צריך לזה פירוט.
<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שכרגע הסעיף הזה יישאר כפי שהוא, פסקה (4), לגבי התיקון ליקויים ואפשר יהיה לבחון בהמשך האם זה נדרש או שזאת בעצם סמכות טבועה של המפקח.
יעקב מרגי: בכל מקרה אנחנו נקיים את הדיון.
<נעה בן שבת: דיברנו קודם על זכות של הילד להגיש תלונה ועכשיו מדובר על המנגנון.
<נעה בן שבת: סימן ב': מנגנון תלונה לילדים באומנה 56.
<נעה בן שבת: מנגנון תלונה השר יקים מנגנון תלונה לילדים באומנה בכל הנוגע לחיי היום יום שלהם באומנה (להלן – מנגנון תלונה), וימנה מקרב עובדי משרדו אדם שיהיה אחראי לקבלת התלונות ובירורן (להלן – הממונה על התלונות).
<נעה בן שבת: מנגנון התלונה ייקבע באופן שמאפשר לילדים המושמים באומנה להגיש את תלונותיהם באופן עצמאי, מוצנע ובחופשיות, וללא חשש מפגיעה כתוצאה מהגשת התלונה.
<נעה בן שבת: מנגנון התלונה יהיה נגיש לילדים באומנה, וייעשו התאמות נדרשות לתלונה בהתאם לגילאים ולמידת הבגרות של הילדים.
<נעה בן שבת: בירור התלונות ייעשה ככל האפשר תוך שמירה על פרטיות הילד.
<נעה בן שבת: תוצאות בירור התלונה יימסרו לילד המתלונן, והעתקן יימסר למפקח לשם תיקון הליקויים.
<נעה בן שבת: השר יקבע הוראות לעניין מנגנון התלונה, דרכי הגשת התלונות, הליך בירורן, ורשאי הוא לקבוע כי מנגנון התלונות יפעל גם לגבי ילדים בהשמה חוץ ביתית שאינה אומנה.
<נעה בן שבת: כאן יש התייחסות לאפשר שימוש במנגנון הזה כפלטפורמה לתלונות נוספות.
<נעה בן שבת: הממונה על התלונות ידווח לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשנה, על התלונות שהתקבלו ותוצאות הליך בירורן.
<יצחק קדמן: כמה הערות לסעיף הזה.
<יצחק קדמן: זה סעיף חשוב ביותר שלא קיים היום.
<יצחק קדמן: היו לי על זה גם שיחות עם שר הרווחה.
<יצחק קדמן: ראשית, אני מבקש שהמלים "מקרב עובדי משרדו" יימחקו.
<יצחק קדמן: בסעיף 56(א).
<יצחק קדמן: אני חושב שחשוב מאוד שיהיה כאן
<יצחק קדמן: בתפקיד אדם שיש לו עצמאות מרבית.
קארין אלהרר: אומבודסמן?
<יצחק קדמן: אני יודע שהשר מאוד קנה את הרעיון.
<יצחק קדמן: הוא אפילו במשא ומתן עם שופט נוער לשעבר שייקח על עצמו את התפקיד.
<יצחק קדמן: לכן אני חושב שזה לא צריך להיות עוד פקיד במשרד שכפוף למשרד, לתקשי"ר וכדומה.
<יצחק קדמן: זאת הערה אחת.
<יצחק קדמן: הערה שנייה היא שלא רק הילד יוכל לפנות אלא גם מי מטעמו.
<יצחק קדמן: לא תמיד ילדי האומנה, יש להם את היכולת, מפאת הגיל או מפאת היכולות שלהם להתקשר לכתובת המתאימה.
<יצחק קדמן: צריך גם מי מטעמו של הילד שיוכל לפנות.
שולי מועלם-רפאלי: לדוגמה?
שולי מועלם-רפאלי: תן לי דוגמה.
שולי מועלם-רפאלי: מה זאת אומרת מי מטעמו?
שולי מועלם-רפאלי: תן לי דוגמה מציאותית.
<יצחק קדמן: מורה בבית ספר, אדם שקשור לילד בצורה כזאת או אחרת וכדומה.
<קריאה: גם ההורים הביולוגים.
<יצחק קדמן: ההערה השלישית באותו סעיף היא שצריך להיות כתוב גם שאותו אדם שיהיה הממונה על התלונות או האומבודסמן או נציב הקבילות או משהו כזה, חלק מתפקידו יהיה גם ליזום ביקורים.
<יצחק קדמן: הוא לא צריך רק לשבת במשרד ולחכות שהדברים יגיעו אליו אלא הוא יכול ליזום ביקורים מטעם עצמו כדי לבדוק את הדברים.
קארין אלהרר: אני רוצה לומר שבאמת הסעיף מבחינתי הוא סעיף מכונן בחוק הזה.
קארין אלהרר: באמת אחד הדברים שמאוד הטרידו אותי בכל מה שנוגע לילדי אומנה זה מי שומע אותם ועם מי הם יכולים לדבר כי הם קצת נמצאים באיזשהו משולש כזה שיש הורה אומנה ויש הורים ביולוגיים, ומה קורה לילד באמצע.
קארין אלהרר: זה מאוד הטריד אותי.
קארין אלהרר: אני מאוד מתחברת להערתו של דוקטור קדמן לגבי אפשרות קיומו של אומבודסמן.
קארין אלהרר: שוב, בלית ברירה שזה יהיה אדם מקרב עובדי המשרד.
קארין אלהרר: אני חושבת שנכון יותר – ואנחנו באמת עושים כאן משהו חדש ואני אשמח שהמשהו החדש הזה יהיה גם הטוב ביותר בעניין הזה.
קארין אלהרר: אני כן הייתי רוצה – ואני רואה שזה לא כתוב כאן – שיכולה להיות גם אומנה לילדים עם מוגבלויות ואחד הדברים שחסרים לי כאן זאת הנגשה.
קארין אלהרר: יש ילדים עם מוגבלויות שהם פחות ורבליים.
יעקב מרגי: דיברנו בפרק הקודם.
קארין אלהרר: נכון, אבל גם בהליך התלונה.
קארין אלהרר: אנחנו מדברים כאן על בירור התלונה, שייעשו התאמות נדרשות לתלונה.
קארין אלהרר: כתוב בהתאם לגיל ולמידת הבגרות אבל אין התייחסות לכך.
<רינת וייגלר: כתוב שיהיה נגיש.
<רינת וייגלר: מנגנון התלונה יהיה נגיש לילדים באומנה.
<רינת וייגלר: ככל שאת חושבת שצריך פירוט, אפשר לפרט.
יעקב מרגי: לגבי האומבודסמן, אני רוצה לשאול.
יעקב מרגי: השאלה אם לא תהיה כאן איזו כפילות כי לכאורה המפקח הוא הגוף שצריך לתכלל גם את הסוגיה הזאת.
קארין אלהרר: הנושא של אומבודסמן באופן כללי הוא משהו שמדברים עליו.
קארין אלהרר: לכל משרד שנותן שירותים.
קארין אלהרר: גם למשרד הבריאות, גם למשרד הרווחה.
קארין אלהרר: המנגנון אמור להיות מקביל.
יעקב מרגי: זה לא אומבודסמן ייעודי לחוק?
יעקב מרגי: אני מדבר על אומבודסמן ייעודי לחוק.
קארין אלהרר: אפשר שבתוך האומבודסמן הכללי.
קארין אלהרר: הרי לא סביר שבן אדם אחד יברר את כל התלונות שמוגשות ברחבי מדינת ישראל.
קארין אלהרר: אפשר לעשות את זה על פי נושאים.
יעקב מרגי: נשמע את המשרדים.
<רינת וייגלר: מבחינת משרד הרווחה, זה נכון שהנושא של הקמת אומבודסמן בכלל – ולילדים בכלל - עומד על הפרק כבר מספר שנים בין המשרדים.
<רינת וייגלר: היו מספר הצעות חוק.
<רינת וייגלר: אכן עומד גם על שולחן המשרד במסגרת המלצות ועדת סילמן.
<רינת וייגלר: היה שם נושא של הסדרת תלונות בכלל ובמסגרת נושא הסדרת התלונות, עולים כרגע כל מיני רעיונות של האופן שבו זה ייעשה.
<רינת וייגלר: אני מסכימה לגמרי עם חברת הכנסת אלהרר שהסעיף הזה הוא סעיף חשוב ולכן אני מבקשת ללכת צעד צעד.
<רינת וייגלר: ככל שאנחנו כרגע – ואנחנו מסדירים את חוק האומנה – בתוך חוק האומנה, מה שמוצע כרגע מבחינת עמדת המשרד זה כפי שהנוסח בא לידי ביטוי כאן.
<רינת וייגלר: ככל שדוקטור קדמן אומר שיש הצעות אחרות במשרד, אני מוכנה לבדוק את העניין.
<רינת וייגלר: אני מבקשת כרגע להשאיר את זה בנוסח הזה ואני אבדוק אם העמדה של המשרד השתנתה.
<רינת וייגלר: ככל שהיא השתנתה, אנחנו כמובן נביא את זה לדיון בהמשך ונראה מה הזהות.
<רינת וייגלר: כמובן שצריך לתת לו סמכויות.
<קריאה: צריך לקבוע את הכשירויות.
<רינת וייגלר: לאפשר לו כשירות, לתת לו סמכויות לקבל מידע שלא נמצא כאן בכלל ולבדוק אותו.
<רינת וייגלר: כל מה שצריך להסדיר בחוק את תפקידיו או בתקנות, אפשר לעשות לאחר מכן.
שולי מועלם-רפאלי: אני מסכימה לגמרי עם קארין ואני ממש מחזקת אותה בכך שזה סעיף דרמטי שמתחיל את התהליך שאנחנו מדברים עליו כבר שנים רבות.
שולי מועלם-רפאלי: גם אני סימנתי את זה.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, על האיזון הזה שבין היכולת באמת לסמוך על מפקחים ועל אנשים שבאים מתוך המשרד, דווקא אני חושבת שאם אנחנו עושים כאן כזה צעד משמעותי, בואי כן נעשה אותו באופן שיהיה משהו בבסיס התפקיד הזה.