GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חוליו בורמן: תודה רבה לוילמה ששיגעתי אותה עם כל העניינים הבירוקרטיים, תודה לחבר הכנסת מיכאלי שנרתם לציין את יום הפטיטיס בכנסת בפעם הראשונה.
<חוליו בורמן: כבר לפני שנה הוא הראה את הנוכחות הגדולה שלו להיות שותף של העמותה ולעזור בכל הפעילויות שלנו.
<חוליו בורמן: בסך הכול התוצאה הסופית של מה שאנחנו עושים זה הצלת חיים.
<חוליו בורמן: היום, אנו מציינים את יום ההפטיטיס בכנסת, אחרי עשרים שנה שהמדינה עשתה עוול לחולים.
<חוליו בורמן: מדינת ישראל, נמנעה מלהודיע במשך עשרים שנה, שיש להם מחלה מדבקת.
<חוליו בורמן: יש לנו מקרה של מישהו בעמותה שלנו, שלא ידע שיש לו הפטיטיס C והבן שלו הקטן שיחק עם מברשת השיניים שלו ונדבק בהפטיטיס C.
<חוליו בורמן: הפטיטיס C, זו מחלה שמובילה לשחמת הכבד, להשתלת כבד, לסרטן כבד.
<חוליו בורמן: מי ששותה אלכוהול באופן רגיל ויש לו הפטיטיס C לו יש דרך מהירה וכמעט מובטחת להתקדמות המחלה.
<חוליו בורמן: אתם תשמעו לגבי המספרים, כ- 100 אלף איש בארץ, מסתובבים עם פצצה מתקתקת בתוך גופם.
<חוליו בורמן: במשך עשרים שנה האחרונות חלק מהפצצות האלה התפוצצו ואנשים מתו רק בגלל שלא ידעו.
<חוליו בורמן: הטענה של המערכת במשך כל השנים האלה הייתה, שלא היו טיפולים מספיק מוצלחים.
<חוליו בורמן: אני בא היום לדבר על כותרת יום העיון שהיא "זכות החולה לדעת וחובת המדינה לידע אותו".
<חוליו בורמן: אני בעצמי כבר בריא מהפטיטיסC , במקרה נודע לי אז הצלחתי להבריא מהמחלה.
<חוליו בורמן: אבל מה עם כל האנשים שכביכול המדינה הסתירה מהם את זה?
<חוליו בורמן: אם אין טיפול, לפחות תגידו לי "יש לך את המחלה, אין טיפול, לנו אין פתרון אז אל תדביק את המשפחה, תעשה התאמה בחיים שלך, אל תשתה אלכוהול וכל מיני דברים אחרים שיש לעשות כמו פעילות גופנית, תזונה נכונה שיכולים לעזור לך לשמור על הבריאות שלך".
<חוליו בורמן: אבל אף אחד לא טרח להגיד לנו את זה.
<חוליו בורמן: היום אנחנו במצב אחר.
<חוליו בורמן: בניגוד למה שאמרתי עד עכשיו, אני חייב לברך את משרד הבריאות שהתעורר.
<חוליו בורמן: כבר בשנה האחרונה משרד הבריאות הראה נכונות להירתם לנושא, לבדוק את הנושא, להקים תכנית לאומית ועכשיו אנחנו שותפים שלהם.
<חוליו בורמן: בשבילי באופן אישי, זה משהו מרגש, אבל התהליך עוד ארוך.
<חוליו בורמן: מתגבשת תכנית לאומית.
<חוליו בורמן: דיברו כאן על ההיבטים הכלכליים, כמה עולה טיפול וכמה בדיקה.
<חוליו בורמן: אני מבקש להפריד באופן מוחלט את העניין של איתור נשאים ולתת להם טיפול.
<חוליו בורמן: אותי לא מעניין כמה עולה הטיפול.
<חוליו בורמן: הלוואי שלמדינה יהיה לתת לנו טיפול, אבל אם אין לה לתת לנו טיפול, בסדר, אבל לפחות תתנו לי את הזכות לדעת שאני חולה.
<חוליו בורמן: היום אנחנו בעידן חדש - - -
יעקב מרגי: איתור נשאים זה באמצעות בדיקת דם רגילה.
<חוליו בורמן: בדיקת דם, כמו שחבר הכנסת יעקב מרגי אמר, זו בדיקה שעולה 30 שקל, 30 שקל! אחר כך הכול יכול לעלות הרבה יותר כסף, אבל לפחות זכות החולה לדעת.
<חוליו בורמן: חברים, אנחנו היום בתכנית שמתגבשת.
<חוליו בורמן: השאלות שיצאו מהממ"מ שאת העלית לגבי היעדים של התכנית, היעדים של התכנית הם לאתר את הנשאים ומתי שתהייה אפשרות לתת להם טיפול כדי למגר את המחלה.
<חוליו בורמן: זו הפעם הראשונה אחרי הרבה שנים, שבארץ ישראל מדברים על מיגור המחלה.
<חוליו בורמן: מחלה שעד היום הייתה מחלה כרונית, הולכת להיות ארדיקציה של מחלה.
<חוליו בורמן: זו הזדמנות היסטורית של כולנו, להירתם ולטפל בזה באופן מידי.
יעקב מרגי: בשלבים המוקדמים שלה, ניתן להירפא ממנה?
<חוליו בורמן: בשלבים אפילו מתקדמים ניתן להירפא.
אברהם מיכאלי: אנשים נרפאו, יש הוכחות.
<חוליו בורמן: אני כבר בריא כמעט 20 שנה.
<חוליו בורמן: חברים, אני לא רוצה להעמיק בנושא, אבל אדוני היושב ראש, אני מבקש מהוועדה שנשמע לגבי התכנית הלאומית עכשיו, לי יש את החשש שזה ייקח הרבה זמן.
<חוליו בורמן: פרופסור גרוטו, - - -
יעקב מרגי: אתה יודע שתחושת זמן היא יחסית, כשאתה יושב כאן הרבה שנים אתה מקבל משמעות אל מול משרדי הממשלה מה זה זמן.
<חוליו בורמן: אבל כאן אנשים ימותו עד - - -
יעקב מרגי: בנימה לא אופטימית זאת, נעביר את רשות הדיבור.
יעקב מרגי: מי אמור להציג את המצגת?
יעקב מרגי: נשאל מספר שאלות על המצגת.
יעקב מרגי: ראשית, אנחנו יודעים שאיתור המחלה הוא באמצעות בדיקת דם רגילה, שגרתית, נכון?
יעקב מרגי: זה תחום שאני לא מבין ולכן אני שואל בהסתייגות.
<חוליו בורמן: בדיקת דם רגילה.
יעקב מרגי: כאזרח, הודות למנהלת הוועדה שהסבה את תשומת ליבי, אתם יודעים שיש משבר גיל החמישים וכולנו כאן עסוקים בימי הולדת חמישים.
יעקב מרגי: בפעם הראשונה שראיתי את השלט הענק ליד הרצליה, "שלבקת חורגת" חשבתי שאני לא יודע לקרוא, שאלתי את עצמי מזה המושג הזה "שלבקת חוגרת"?
יעקב מרגי: אתם יודעים מה, זה לא הורג.
יעקב מרגי: דיברתי עם הרופא שלי, שאמר לי "אחד שחלה פעם באבעבועות והוא בן חמישים פלוס, זה עלול לצוץ בכמה סימפטומים.
יעקב מרגי: יש טיפול של עשרה ימים באמצעות כדורים קשים, יש כאלה עם כאבים חזקים ללא תופעות חיצוניות וכאלה עם תופעות חיצוניות".
יעקב מרגי: בסדר, ראיתי קמפיין ומאותו יום התחלתי לשים לב שזה בכל הארץ, חשבתי שזה רק בהרצליה באיזו מרפאה פרטית, מישהו החליט להרים קמפיין.
יעקב מרגי: כנראה שזה מישהו שכדאי לו.
רינה פרנקל: אדוני היושב ראש, אני חושבת שמאוד כדאי לעשות קמפיין גם למחלה הזאת כי באמת אנחנו - - -
יעקב מרגי: סלחו לי שאני בכוונה מכניס את זה, כי יש מסר סמוי בדבריי.
יעקב מרגי: למישהו כדאי.
יעקב מרגי: כשיש התחברות של כמה אינטרסים יוצא מזה משהו.
יעקב מרגי: חברות התרופות, קופות החולים לכולם ביחד, כולם אנשים ישרים וחלילה שאנחנו חושדים במישהו.
יעקב מרגי: אנחנו מכבדים את כולם.
יעקב מרגי: לגבי ההפטיטיס, הדברים ידועים וברורים.
יעקב מרגי: אנחנו כחברי כנסת מקבלים גם הרבה פניות ציבור.
יעקב מרגי: יצא לי לקבל פנייה מחולה שהיא כבר בשלבי שחמת הכבד.
יעקב מרגי: היא בשלב שבו היא נכנסת כמעט כל חודשיים לטיפול ולרופאים כבר נמאס לשאוב ממנה נוזלים.
יעקב מרגי: בעקבות הפנייה שלה דיברתי אתה על התרופה שהיא מקבלת.
יעקב מרגי: היא סיפרה לי שבלידה של הבן שלה לפני כ-15 שנה היא חטפה צהבת.
יעקב מרגי: אף אחד לא דחף אותה לעשות משהו בעניין, חיכו שתעבור לה הצהבת.
יעקב מרגי: הנה אחרי 15 שנה זה תקף אותה.
יעקב מרגי: אני יודע איך בסוף הדבר יתגלגל.
יעקב מרגי: אני גם רואה את התשובות שהיא מקבלת גם מהמרכז היחידי שמתמחה בזה בארץ, היא צריכה לנסוע לאותו מקום מסוים בארץ.
יעקב מרגי: אומרים לה 'חכי, את לא בדרגה כזאת להשתלה, איפה את ואיפה הדרגה להשתלה'.
יעקב מרגי: ההערכה שלי שהיא לא תגיע להשתלה, היא אישה צעירה.
יעקב מרגי: ההערכה שלי שהיא לא תגיע להשתלה.
יעקב מרגי: אנחנו כבר טיפלנו באחד שאמרו לו 'חכה, חכה, חכה' והוא לא הגיע להשתלה.
יעקב מרגי: אני אומר את זה כדי שמישהו יעשה משהו.
יעקב מרגי: אנחנו צריכים לעקור את תרבות השלוף והסמוך.
יעקב מרגי: נכון, האתגרים הם רבים ואני לא אומר שמשרדי הממשלה הם עצלים או חדלים או שלא עושים דבר והם מחכים לדיון שמישהו יגיד להם מה לעשות.
יעקב מרגי: האתגרים הם רבים, שכל אחד יעשה את התפקיד שלו.
יעקב מרגי: סדר הוועדה, דובר שהוא איש מקצוע, חבר כנסת ואיש מקצוע.
רינה פרנקל: אדוני היושב ראש, אני חושבת שיום ציון של מחלת צהבת הנגיפית חשוב מאוד בכנסת.
רינה פרנקל: אנחנו כחברי כנסת חייבים לעלות את המודעות הציבורית למחלה הזאת.
רינה פרנקל: כפי שכבר נאמר כאן אנחנו יודעים איך זה קורה ועד כמה פשוט למנוע אותה.
רינה פרנקל: בדיקה מאוד פשוטה שעולה 30 שקל וכל אדם לוקח אחריות על בריאותו.
רינה פרנקל: הרבה יותר כדאי והרבה יותר טוב למנוע מאשר להתמודד אחר כך עם התפתחות המחלה שלפעמים אי אפשר להשתלט עליה.
רינה פרנקל: אני חושבת שאנחנו כאן בכנסת צריכים באמת להקים איזה גוף שידאג לכך שכל אדם, שלכל החברה הישראלית יגיע המסר הזה ושכולם יצאו להיבדק.
רינה פרנקל: 100 אלף חולים נכון להיום במדינת ישראל חולים במחלת הפטיטיס Cו-80% מהם הם מקרב עולי ברית המועצות לשעבר.
רינה פרנקל: אם אנחנו כבר יודעים על קבוצת סיכון, אנחנו חייבים להפנות את תשומת הלב לקבוצת הסיכון הזאת.
רינה פרנקל: לבקש מהאנשים, לבוא ולהיבדק.
רינה פרנקל: זה באמת ימנע את התפתחות המחלה בעתיד.
רינה פרנקל: התפקיד שלנו לגרום לכך שאנשים ילכו להיבדק.
רינה פרנקל: אני יודעת שמשרד הבריאות בשנת 2015 ייקח אחריות על מחקרים בנושא הזה.
רינה פרנקל: אנחנו יודעים שנכון להיום אין לנו מספר מדויק של נשאי הנגיף.
רינה פרנקל: כדי לעלות מודעות אנחנו קודם כל צריכים להיות מודעים בעצמנו למחלה, כמה אנשים צריכים לקבל טיפול ועד כמה זה חשוב.
<זיו בן ארי: אני מנהלת את מרכז הכבד בבית החולים שיבא.
יעקב מרגי: אני קנאי לתואר, פרופסור זיו בן ארי.
<זיו בן ארי: אני יושבת ראש ועדת הכבד במועצה הלאומית לגסטרו וכבד.
<זיו בן ארי: בתחילת דברי, אני מבקשת להודות למשרד הבריאות, לשרה שאפשרה ונתנה לנו את הפתח לבוא להופיע בפניכם בדיון החשוב הזה בנושא של הפטיטיסC .
<זיו בן ארי: חשבתי שיושב הוועדה יהיה מר חיים כץ, תודה לך אדון מרגי שאתה מקשיב לנו היום.
<זיו בן ארי: לך חבר הכנסת אברהם מיכאלי שאתה מוליך מאוד את המהלך החשוב הזה עבורנו ועבור החולים במדינת ישראל.
<זיו בן ארי: למי שיושב כאן לצדי, לראש מנהל הציבור פרופסור איתמר גרוטו שמשתף אתנו פעולה לאורך כל הדרך, ליושב ראש המועצה הלאומית לגסטרו פרופסור זמיר הלפרין שמאפשר לנו לעשות את התכנית הזאת, כמובן לחוליו מנכ"ל עמותת ח"ץ שפועל ללא לאות במשך שנים רבות לטובת החולים בעמותה.
<זיו בן ארי: מחלקת המחקר שלכם פתחה מאוד יפה את הדיון בנושא דלקת כבד נגיפית.
<זיו בן ארי: אני רק רוצה לומר לכם למה אתם שומעים את המילה הפטיטיס כל הזמן, בעצם זו דלקת כבד.
<זיו בן ארי: הפטי זה כבד ו- היטיס זו דלקת, דלקת כבד, הפטיטיס.
<זיו בן ארי: היום אנחנו מדברים על הפטיטיס Cשגורמת לדלקת כבד כרונית.
<זיו בן ארי: כעת אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לפרופסור אלי צוקרמן שיושב כאן לצדי.
<זיו בן ארי: אלי עשה עבודה מחקרית אפידמיולוגית מאוד גדולה בנושא של נשאות הפטיטיס Cבישראל.
<זיו בן ארי: דיברת על כך שחסרים מספרים, תכף אנחנו נשמע מפרופסור צוקרמן מה קורה באמת מבחינה אפידמיולוגית בישראל.
<זיו בן ארי: בבקשה.
<אלי צוקרמן: קודם כל אני מצטרף לברכות ולתודה.
<אלי צוקרמן: אני מוכרח להתנצל שאני עובר למשקפי שמש, לא בגלל החשאיות של הנושא אלא שהאוויר, או האווירה בירושלים שברה לי את המשקפיים ולכן אני מוכרח לעבור למשקפי שמש, סליחה.
<אלי צוקרמן: חשוב לומר שמדובר במחלה רצינית, את זה כולם יודעים.
<אלי צוקרמן: אנחנו מדברים על 180 מיליון אנשים בעולם שנושאים את הנגיף, באמת הוא סיכון למחלת כבד מתקדמת.
<אלי צוקרמן: זה לא רק כשל כבדי, זה גם סרטן כבד שמתפתח בשיעור גבוה.
<אלי צוקרמן: אנחנו מדברים על כך ש-3-4 מיליון אנשים מכל העולם נדבקים מדי שנה בהפטיטיס C.
<אלי צוקרמן: שימו לב, הוא אחראי על כ- 3/4 מהמקרים של סרטן כבד בעולם המערבי, הוא מהווה כ-2/3 להשתלות כבד בעולם המפותח המערבי ולמעלה מ-350 אלף איש מתים כל שנה מחלות כבד.
<אלי צוקרמן: במפה הזאת, אתם רואים את סדרי הגודל באחוזים.
<אלי צוקרמן: זה שונה גיאוגרפית.
<אלי צוקרמן: למשל שכנתנו מצרים, יש בה את השיעור הכי גבוה בעולם של הפטיטיס C.
<אלי צוקרמן: יש לכך רקע היסטורי, מעל 10%-15%.
<אלי צוקרמן: בארץ בהחלט יש נתונים.
<אלי צוקרמן: בשנת 2011 השתמשנו במערכת הממוחשבת של שירותי בריאות כללית על כ-4 מיליון מבוטחים, זה משקף כמעט כחצי מהאוכלוסייה בישראל.
<אלי צוקרמן: המספר החשוב הוא למטה, מדובר על 2% של שכחיות בדיקה חיובית של הפטיטיס C.
<אלי צוקרמן: 2% זה הרבה מאוד ותכף נראה מה בתוך ה- 2% האלה.
<אלי צוקרמן: חשוב לציין שגם כ- 25%-30% מהאוכלוסייה של המבוטחים של שירותי בריאות כללית, אם עושים אקספלורציה לשאר הארץ, רבע מהאוכלוסייה נבדקו מסיבה כזאת או אחרת, אבל לא בתהליך פרואקטיבי שעשינו אלא מסיבה כזאת או אחרת.
<אלי צוקרמן: הצד של המספר הזה אומר ש-75% של נשאים לא מאובחנים, לא מאותרים.
<אלי צוקרמן: זה אולי הדבר החשוב.
<אלי צוקרמן: כלומר, הפצצה המתקתקת היא ה-3/4 השני של האוכלוסייה.
אברהם מיכאלי: פרופסור צוקרמן, אם רופא משפחה היה שולח את אותו חולה לבצע מספר בדיקות שהן גם אינדיקציה של המחלה, גם זה לא נעשה כי לא הייתה יוזמה כזאת.
אברהם מיכאלי: הרי הוא שולח אותו לפעמים לכל בדיקות, אבל שכח לציין את הבדיקה הספציפית שמבחינת
אברהם מיכאלי: כם היא המאבחנת את המחלה.
אברהם מיכאלי: בלי לעשות את הבדיקה הספציפית שעליה אנחנו מדברים כעת בעלות של 30 שקל.
אברהם מיכאלי: ממילא שולחים אותו לבדיקות.
<אלי צוקרמן: יש בדיקה של אנזימי כבד, כלומר אם זה קצת גבוה, קצת יותר מהרף אז יש צורך לבדוק גם הפטיטיס C .
<אלי צוקרמן: הבעיה ש-20% מהאנשים של הפטיטיס C שנושאים את הנגיף הבדיקה היא תקינה.
<אלי צוקרמן: בהחלט זה חשוב ואנחנו מנסים להביא את זה כסיבה לעשות את הבדיקה.
<אלי צוקרמן: סקרנו כאן את כל העבודות האפידמיולוגיות שנעשו בארץ.
<אלי צוקרמן: בצהוב כמה נתונים שמעניינים.
<אלי צוקרמן: אם בודקים בבנק הדם, השכיחות של נשאים שתורמים בבנק הדם היא נמוכה מאוד כי מדובר באוכלוסייה סלקטיבית.
<אלי צוקרמן: תסתכלו על הנתון השני, תסכלו בשורה השנייה כאשר בודקים את יוצאי ברית המועצות לשעבר, זה לא 0.4 או 0.3, זה 3% וזה שיעור גבוה מאוד.
<אלי צוקרמן: בשקופית הבאה, תסכלו גם פה על שתי השורות העליונות.
<אלי צוקרמן: בדקו כאן מועמדים לשירות הביטחון כללי, כלומר אלה יוצאי ברית המועצות לשעבר שהתגייסו לשירות הביטחון הכללי, אלה שהם מעל גיל 20.
<אלי צוקרמן: שימו לב, השכיחות שלהם הייתה בין 3% ל-5% - זה שיעור גבוה ביותר, מעל כל מה שמקובל בארצות מערביות.
<אלי צוקרמן: בעבודה גדולה שנעשתה על עובדי "הדסה", 4,000 עובדי "הדסה", זה סך הכול 0.9%, זה לא הרבה, אבל כשנכנסים לפירוט הנתון הזה בעמודה הימנית, אלה מבין עובדי "הדסה" שנולדו בברית המועצות לשעבר, שיעורם הוא 5.7%, זה עצום.
<אלי צוקרמן: בקרב משתמשים בסמים זה נע בין 35% ל- 55%.
<אלי צוקרמן: לדעתי אנחנו כאן רואים שקף מכונן, שקף חשוב.
<אלי צוקרמן: אתם יודעים, ישראל היא מן מיני-קוסמוס, יש לנו מהגרים עולים מעל 100 ארצות.
<אלי צוקרמן: כשפרקנו מאיפה באים נשאי הפטיטיס Cלארץ, לקחנו את ה- 20 הארצות המוצא עם השיעור הכי גבוה, הן מחולקות לפי אחוזים כאשר למטה הם ה- 55%.
<אלי צוקרמן: רואים שיוצאי ברית המועצות לשעבר, בעיקר הרפובליקות של מרכז אסיה לשעבר, אבל לא רק, אוקראינה ,מולדובה וכדומה, השיעורים מגיעים למעלה מ-3% ואפילו למעלה מ-5%.
<אלי צוקרמן: זאת אומרת, שיש שכ- 80% מהחולים שלנו שהם נשאי הפטיטיס C הם יוצאי ברית המועצות לשעבר.
<אלי צוקרמן: אי אפשר לעשות את הפרדה בין ארצות מוצא כאלה ואחרות כמובן.
<אלי צוקרמן: זה דבר מאוד חשוב, זה שקף חשוב.
<אלי צוקרמן: למה חשוב, כי יש לי פקטור פורמאלי, יש משתמשים בסמים, יש מקבלי דם וכדומה.
<אלי צוקרמן: כפי שנראה, בארץ שלנו הם בהחלט מהווים קבוצה בעלת גורמי סיכון משמעותיים וצריך להכיל אותה בתוך גורמי הסיכון שאנחנו לוקחים בישראל.
<אלי צוקרמן: כשאנחנו מסתכלים על הפטיטיס C, באדום, לעומת האוכלוסייה הרגילה משמאל בקרב יהודים לעומת אוכלוסייה ערבית, הפטיטיס C זו מחלה של האוכלוסייה היהודית יותר בקרב העולים מברית המועצות לשעבר.
<אלי צוקרמן: הפטיטיס - B כאן היא דווקא לא מוצגת במגזר הערבי.
<אלי צוקרמן: בקרב הערבים זה לא שכיח.
<אלי צוקרמן: כמו שאנחנו רואים - - -
יעקב מרגי: אנחנו גם יודעים למה?
<אלי צוקרמן: יש לכך הרבה סיבות, זאת אומרת שיוצאי ברית המועצות לשעבר רכשו את זה לפני 20-30 שנה שחיסנו את כולם באותה זריקה, או שקיבלו ויטמינים באותה זריקה, פעולות או פרוצדורות רפואיות שלא ברמה הגיינית או סטרילית טובה וכדומה.
יעקב מרגי: גם אצלנו ה- 92 הדביקו באירועים.
<אלי צוקרמן: אבל אירועים הם לא העיקר, העיקר זה האחר.
<אלי צוקרמן: כשאנחנו מסתכלים על הגילאים אנחנו רואים שיותר מ- 60% מרוכזים בגילאי 30 עד 60, זו אוכלוסיית יעד חשובה.
<אלי צוקרמן: עוד חשוב, אולי זה קשור לזה, כשאנחנו לוקחים 100 חולים שלהם זיהום של הפטיטיס C אנחנו רואים ש-50 ואפילו פחות, 50 זה מצב טוב, הם לא עוברים בכלל בדיקה ואלה שעוברים את הבדיקה והם עם תשובה חיובית, לא כולם מגיעים לרופא שמטפל במחלה.
<אלי צוקרמן: במקרה הטוב רק חצי מהם מגיעים.
<אלי צוקרמן: מאלה שמגיעים לרופא, שימו לב, לא כולם מטופלים מסיבות, כאלה ואחרות, לא כולן תלויות ברופא או בחולה.
<אלי צוקרמן: מאלה שטופלו עד עכשיו, ל-50% היה סיכוי להבריא.
<אלי צוקרמן: כלומר, אם אנחנו לוקחים 100 חולים בתנאים של היום, 5 מבריאים.
<אלי צוקרמן: אם אנחנו הולכים ומגבירים את השיעור של אלה שעוברים בדיקה, במקום 50% יהיו 80%.
<אלי צוקרמן: אם אנחנו מכניסים פיקס-פקטור מתאים.
<אלי צוקרמן: אנחנו מנגישים את הטיפול להרבה יותר אנשים באוכלוסייה.
<אלי צוקרמן: לא ל- 30% או 40% או 25% אלא ל- 80% מהאוכלוסייה, שיעור ה-Q שהוא 5% עולה פי כמה.
<אלי צוקרמן: זה עולה לרמה הנדרשת ויש לזה משמעות - -
יעקב מרגי: יש סוגי הפטיטיס שיכולים להירפא ללא טיפול?
<אלי צוקרמן: כן, אבל, לא ב- C.
<אלי צוקרמן: A ו-B הם מחלה חריפה שגם לא משאירה סימנים כרוניים.
<אלי צוקרמן: את B אי אפשר לרפא אם אתה חולה כרוני, אתה יכול לחסן את הנגיף.
<אלי צוקרמן: גםHIV אינו פוגע בכבד באופן ישיר, גם אותו לא יכולים לרפא, אתה יכול לרסן.
<אלי צוקרמן: C בניגוד לכל מה שאמרתי, המחלות הכרוניות הן המחלות היחידות שאתה יכול לרפא, לסלק לגמרי את הנגיף.
<אלי צוקרמן: אם אתה לא עושה שטויות אתה לא נדבק.
<אלי צוקרמן: נסתכל על שיעור אלה שטופלו, באדום זה השיעור החשוב, 10% בעלי הפטיטיס C משכו אי פעם טיפול.
<אלי צוקרמן: זאת אומרת, 10% בלבד מהנשאים, אולי לא כולם הגיעו לטיפול, אבל זה שיעור קטן.
<אלי צוקרמן: אם בודקים ומסתכלים על אלה שיכולים לקבל טיפול או שמגיע להם טיפול מבחינה רפואית, רק פחות מ-20% קיבלו טיפול להפטיטיס C.
<אלי צוקרמן: כמובן שהיום התנאים להשתנות.
<אלי צוקרמן: בשקף זה אנחנו רואים כמה טופלו בעולם המערבי, משמאל צרפת.
<אלי צוקרמן: צרפת היא ארץ עם קמפיין ברמה לאומית עצום.
<אלי צוקרמן: הם אמרו שבשנים הקרובות לא יושקעו יותר מ-40 מיליון יורו בתכנית הלאומית.
<אלי צוקרמן: תבינו על מה אנחנו מדברים.
<אלי צוקרמן: זה קמפיין לאומי עם הרבה משאבים.
<אלי צוקרמן: הם מגיעים ל- 16% אחרי הרבה שנים של קמפיינים וניסיונות ונגישות לתרופות הכי טובות, כאמור הם מגיעים ל- 16% מטופלים מקרב האוכלוסייה.
<אלי צוקרמן: בישראל בסך הכול הנגישות לטיפול היא טובה, מערכת הבריאות לדעתי היא מצוינת, היא יכולה לעשות את מה שאנחנו רוצים.
<אלי צוקרמן: יש לה את התנאים, יש לה מערכת ממוחשבת.
<אלי צוקרמן: כלומר, תנאים יש, רצון נמצא, הנגישות נמצאת כך שבהחלט אנחנו יכולים לעשות את זה.
<אלי צוקרמן: נסתכל על סיבות מוות, ממה מתים חולי הפטיטיס C, הדבר הראשון המסומן באדום הם החולים בהפטיטיסC באוכלוסייה לעומת הצבע הכחול.
<אלי צוקרמן: סרטן הכבד הוא יחסית בשיעור עצום יחסית לאוכלוסייה.
<אלי צוקרמן: שחמת הכבד במקום אחרי זה, בשקף למטה יותר, בקרב משתמשי סמים.
<אלי צוקרמן: מספר החולים מדי שנה, אנחנו מדברים על השנה האחרונה שבדקנו ב"כללית", 2012, בערך 1,500 על חולים שמתווספים, לא שהם נדבקו כרגע אלא מתגלים, הם חולים כרוניים.
<אלי צוקרמן: זה מספר המתגלים כל שנה.
<אלי צוקרמן: בארץ בכל שנה יש בסביבות כ-2,500 חולים חדשים שהם חיוביים לבדיקה.
<אלי צוקרמן: לא כולם הם עם ממצאים וכולם צריכים טיפול וכדומה, אבל זה סדר הגודל של המספרים.
<אלי צוקרמן: בשקף זה רואים כמה זמן לוקח לאבחון המחלה עד שמקבלים טיפול.
<אלי צוקרמן: ברוב המקרים, באדום מימין זה הרבה יותר משנה.
<אלי צוקרמן: לפעמים מדברים על שלוש, ארבע או חמש שנים.
<אלי צוקרמן: גם את זה בתכנית הלאומית אנחנו רוצים לשנות.
<אלי צוקרמן: כמו שאתם יודעים, רק להזכיר, גורמי הסיכון הפורמאליים המוכרים להפטיטיס C, שני העיקריים: שימוש בסמים או בחטים מזוהמות או עירוי דם לפני שנת 1992 ויש שיעור נמוך שעובר מאימא לילוד, או כמו שנאמר כאן, ביחסי מין השיעור הוא נמוך יחסית לעומת הגורמים האחרים.
<אלי צוקרמן: אנחנו חושבים שהגורם העיקרי בארץ זה ארץ המוצא, זה הגורם העיקרי לסיכון הדבקות במחלה.
<אלי צוקרמן: תודה רבה.
<זיו בן ארי: אחרי שקיבלנו את הנתונים אפידמיולוגיים האלה בעצם הגענו למסקנה ששלושת קבוצות הסיכון בישראל שאצלם אנחנו מוצאים את השכיחות הגבוהה של הנגיף, אלו באמת אנשים שקיבלו עירויי דם ותוצריו לפני 1992, העולים ממדינות חבר העמים ואנשים שמזריקים סמים.
<זיו בן ארי: בעצם המודעות בארץ למחלה היא מאוד מאוד נמוכה, אני חושבת שבכלל למחלות כבד ובפרט להפטיטיס C .
<זיו בן ארי: בשקופית זו אנחנו רואים על מה שדיברנו כבר קודם, מה קורה למי שנחשף בפעם הראשונה לנגיף.
<זיו בן ארי: בעצם מכל 100 אנשים שנחשפים בפעם הראשונה לנגיף 70%-80% יפתחו מחלה כרונית, רק אצל 20%-30% הגוף יכול להתגבר על המחלה באופן עצמוני על ידי המערכת החיסונית.
<זיו בן ארי: מי שנדבק פעם ראשונה יש לו את רוב הסיכויים שהוא יפתח מחלה כרונית.
יעקב מרגי: מה קורה לאחד שמתגלה אצלו?
יעקב מרגי: הוא מקבל שיחת הרגעה מרופא המשפחה?
יעקב מרגי: זה מה שקורה לו?
יעקב מרגי: מכאן המודעות נמוכה, אני לא מאשים ולא אומר את זה באופן גורף, תשאלי.
יעקב מרגי: לפי מה שפרופסור צוקרמן אמר, ברגע שאנחנו רואים את ה-100-150 עד שזה יורד לגרף האחרון, הרי האדם שומר על עצמו, יש אומנם כאלה שהם חסרי אחריות, אנחנו כעת בסטטיסטיקות.
יעקב מרגי: תוציאי מהסטטיסטיקה את חסרי האחריות.
יעקב מרגי: אדם מן השורה ובדרך כלל אנחנו מתייחסים לאדם מן השורה, אדם מן הרחוב שרופא המשפחה אומר לו 'בבדיקות האחרונות התגלה שאתה חולה בהפטיטיס, מהיום והלאה אתה צריך לעשות בדיקות כאלה וכאלה או להיות במעקב כל חצי שנה', הכול בהתאם לחומרה, אדם כזה היה עושה את זה.
יעקב מרגי: המודעות נמוכה כי אין כאן קטליזטור להגברת המודעות.
יעקב מרגי: תפקידי להתגרות - - -
<אלי צוקרמן: חובתו של הרופא לשלוח אותו לרופא כבד לטפל בו.
יעקב מרגי: אני טוען, מה לעשות אני מאלה שמקפידים גם קלות ללכת לרופא המשפחה ולהמתין בתור, אני אומר לך שרופא המשפחה יגיד "חכה, רק עכשיו גילנו, בוא נראה איך זה מתפתח".
יעקב מרגי: אתה מכיר - - -
<אלי צוקרמן: אם זה כך, זו רשלנות.
יעקב מרגי: זה ב-DNA של המערכת הרפואית הציבורית בתחום רופאי המשפחה.
יעקב מרגי: אם התגריתי במישהו, אני אתן לו את זכות הדיבור להגיב.
<זיו בן ארי: אני חושבת, שהיום רופאי המשפחה קיבלו את העדכון על הפטיטיס C ועל הסיבוכים שלה.
<זיו בן ארי: בצד הימיני של השקף, תוכלו לראות שהמחלה הזאת היא מחלה מתקדמת.
<זיו בן ארי: הבעיה העיקרית שלה שהיא ללא תסמינים ועד שלא מפתחים את הסיבוכים של המחלה בעצם החולים לא מרגישים שהם חולים.
<זיו בן ארי: היום רופאי המשפחה די מודעים למחלה הזאת ולטיפול בה.
<זיו בן ארי: כמו שהזכרתנו כבר קודם, היא עלולה להתקדם לכשל תפקודי הכבד, לצורך בהשתלה, לסרטן ראשוני של הכבד.
<זיו בן ארי: זו אינה מחלה שאפשר להתייחס אליה בקלי קלות.
<זיו בן ארי: היא בהחלט מחלה עם משמעותית מאוד חשובות לחולה.
<זיו בן ארי: כאן אני מבקשת להראות לכם מחקר שעשינו בשנה האחרונה, בעצם המומחים בעולם צופים שיהיה גידול ניכר מאוד בסיבוכים לקראת שנת 2010.
<זיו בן ארי: כתוצאה מכך תיגזרנה עלויות של הטיפול בסיבוכים אצל החולים האלה.
<זיו בן ארי: זו עבודה שעשינו בישראל - - -
יעקב מרגי: למה דווקא 2010?
<זיו בן ארי: בגלל שהאוכלוסייה מתבגרת.
<זיו בן ארי: האוכלוסייה עם הפטיטיס C הולכת ומתבגרת ואז - - -
יעקב מרגי: אנחנו יודעים את טווח הזמן מהגילוי עד לסיבוך?
<זיו בן ארי: בין 20 ל- 30 שנה.
<זיו בן ארי: בישראל עשינו את אותו צפי.
<זיו בן ארי: השתמשנו במודל מתמטי לאור הנתונים האפידמיולוגיים שיש בישראל.
<זיו בן ארי: ראינו שלקראת 2020-2030 אנחנו נגיע לשיא מבחינת החולים שיפתחו, בין אם הם יודעים שיש להם את המחלה ובין אם המחלה תתבטא בצורה החמורה הזאת.
<זיו בן ארי: לקראת 2020-2030 נגיע לשיא של מטופלים שיפתחו את הסיבוכים.
<זיו בן ארי: הם אלה שיפלו על המערכת הבריאותית לטיפול בסיבוכים שהעלות שלהם היא הרבה הרבה גבוה מאשר הטיפול.
יעקב מרגי: מישהו יודע להגיד לנו כמה אנשים היום נמצאים עם סיבוכים?
<זיו בן ארי: היום מאובחנים כ- 20-25 אלף בכל השלבים.
<זיו בן ארי: בדרך כלל המתקדמים הם 20 - 25 אלף, אחוז החולים שמתקדמים לשחמת נע בין 20% ל- 30%, 50% מתוכם הם אלה שמתקדמים למחלה הרבה יותר קשה.
<זיו בן ארי: אבל, זה רק רבע מאובחנים.
<זיו בן ארי: גם אלה שאינם מאובחנים מגיעים אלינו, אבל כשהם מגיעים זה כבר מאוחר.
אברהם מיכאלי: מה עם אלה שמדביקים אותם בהמשך?
אברהם מיכאלי: גם זה נתון, כי כל עוד לא עוצרים את המחלה יש נדבקים חדשים.
<זיו בן ארי: בדקנו במודל הזה מה אפשר לעשות על מנת להקטין את העומס הנוראי של החולים האלה שיגיעו לקראת 2020-2030.
<זיו בן ארי: בעולם יוצאות עבודות לאתר אותם.
<זיו בן ארי: אם נציע להם את הטיפולים הקיימים אנחנו בעצם נקטין בעשרות אחוזים את מספר המטופלים שיגיעו אלינו בסופו של דבר עם הסיבוכים.
<זיו בן ארי: עוד עשינו, זה מה ששאלתם קודם, עשינו מודל מחקרי.
<זיו בן ארי: בדקנו את עלות-תועלת של ביצוע סקר לנוגדים, נגיף הפטיטיס C בישראל, סקר שמבצע פרופסור משה לשימון מאוניברסיטת תל אביב, הוא לקח בחשבון את הנתונים שהציג פרופסור צוקרמן, את מה שכרגע אמרת שעולה בדיקה דם פשוטה בישראל לגילוי וכמה יעלה למדינה באמת הטיפול בסיבוכים הקשים שיתפתחו לאחר מכן.
<זיו בן ארי: המודל המחקרי הזה הראה לנו שביצוע סריקת הנוגדנים להפטיטיס C ומתן הטיפול האנטי-ויראלי בקבוצות הסיכון שהגדרתי בתחילת דבריי, אכן הוא כדאי משיקולים של עלות-תועלת כשלוקחים את הצפי לקראת 2020-2030, את הסיבוכים קשים שיפלו על מערכת הבריאות אם לא נוכל לטפל בהם בזמן.
<זיו בן ארי: הגורם השלישי והחשוב מאוד שבגללו אנחנו באנו היום לדיון, ישנה פריצת דרך מאוד משמעותית בטיפול בזיהום כרוני בנגיף ההפטיטיס C.
<זיו בן ארי: כבר בשנתיים-שלוש האחרונות נכנסות בפועל לטיפול בזיהום כרוני בנגיף תרופות פורצות דרך, תרופות שמעלות באופן משמעותי ביותר את הסיכוי להבריא מהמחלה.
<זיו בן ארי: משרד הבריאות כבר בשנת 2012 הכניס את הסנוניות הראשונות לטיפול במחלה.
<זיו בן ארי: כרגע עומדות לדיון בוועדת הסל עוד תרופות נוספות לשנת 2015.
<זיו בן ארי: אלו תרופות שממשיכות ומעלות עוד יותר את הסיכוי להחלים מהמחלה.
<זיו בן ארי: כמו שאתם רואים כאן
<זיו בן ארי: בשקף, כבר היום עם התרופות החדשות שאנחנו מדברים עליהן, אנחנו מדברים על סיכוי של יותר מ- 90% להחלים מזיהום כרוני מנגיף ההפטיטיס C.
<זיו בן ארי: אנחנו, או העולם הרפואי, מסתכל על האירוע הזה כאירוע היסטורי בתולדות הרפואה בעולם, כשמגיעות תרופות שהן כל כך פורצות דרך, שמביאות בעצם למיגור המחלה ביותר מ- 90% מהחולים.
<זיו בן ארי: התרופות האלה עומדות היום - - -
יעקב מרגי: סליחה, הגעת למקום הפרקטי אותו אנחנו אוהבים.
יעקב מרגי: אומרים לנו, שוועדת הסל היא וועדה בלתי תלויה.
יעקב מרגי: אנחנו אנשים מאמינים, את רואה איך אנחנו נראים.
יעקב מרגי: אנחנו מאמינים שהיא בלתי תלויה ולא מופעלים עליה לחצים, אבל מה לעשות, אנחנו מדינה קטנה, העולם הוא כפר גלובלי אחד.
יעקב מרגי: אין ספק שמודעות גדולה, כולנו זוכרים את המאבקים המוחצנים לתרופה כזאת או אחרת.
יעקב מרגי: כשאת אומרת לי שהמשרד הכניס סנונית, השאלה מה את יודעת על הסנוניות הבאות, מהי המגמה?
<זיו בן ארי: כולנו, המומחים שיושבים כאן באולם הזה משתתפים בדיונים.
<זיו בן ארי: אנחנו חלק מהוועדה המייעצת לוועדת המשנה של הסל.
<זיו בן ארי: הדיונים מתנהלים כרגע ואי אפשר להיכנס לפרטי הדיונים האלה.
<קריאה: יושבים כאן נציגי חברות ואני מציע למתן את הפרטים.
יעקב מרגי: לא ביקשתי פרטים, אמרתי שיש לחצים ו - - -
<זיו בן ארי: יש כאן תרופות חדשות ממגוון של חברות, לא מדובר על חברה מסוימת - - -
יעקב מרגי: אנחנו מתייחסים כרגע באופן עקרוני לסנוניות, לא מסרת שמות של חברות.
<זיו בן ארי: לא מסרתי שמות חברות.
<זיו בן ארי: כרגע, אנחנו מדברים על לפחות ארבע סנוניות חדשות.
<זיו בן ארי: כולן באופן שווה נמצאות בדיוני הסל, כולן מוצעות לסל.
<זיו בן ארי: אני מאוד מקווה שהדיונים של הסל, שאנחנו כרגע חלק מהם, אכן הסל הפנים אותן, הבין אותן, שוקל אותן מאוד מאוד ברצינות.
<זיו בן ארי: אני מקווה שאנחנו נוכל להכניס גם את התרופות האלה בשנת 2015.
יעקב מרגי: לצורך הדיון, מאחר וחששת ולמען הגילוי הנאות, הדבר היחידי שבו אני בניגוד עניינים זו תרופה להתקרחות ועדיין לא המציאו אותה.
יעקב מרגי: כשיהיה דיון על תרופה להתקרחות, אני לא אנהל את הדיון.