GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה מור יוסף: הוא יכול מהבית להגיש תביעת נכות.
<שלמה מור יוסף: זה בחודש האחרון.
<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לרכז ועדות ליום אחד.
<שלמה מור יוסף: אנחנו עושים סקרים.
<שלמה מור יוסף: אנחנו משנים את תוכנת המחשוב שלנו.
<שלמה מור יוסף: עשינו שולחנות עגולים והיו חברי כנסת שהשתתפו בהם עם הציבור כאשר גם גברת לבנת פורן הייתה שם.
<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לשמוע מה הציבור רוצה, מה כואב לציבור ואיך אנחנו ננסה להשתפר.
<שלמה מור יוסף: בסך הכול יש כאן עשייה גדולה מאוד.
<שלמה מור יוסף: היא לא מושלמת אבל היא עשייה גדולה שכל שנה משתבחת.
חיים כץ: המתכונת הולכת להיות כלהלן.
חיים כץ: רק חברי הכנסת נשארים כאן וכולם יוצאים.
חיים כץ: אנחנו ניפגש כאן בשעה 17:15.
חיים כץ: נשארים כאן רק חברי הכנסת ולא אף אחד אחר.
חיים כץ: ערב טוב.
חיים כץ: עדיין יום רביעי בשבוע, ה-3 בדצמבר 2014.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק ביטוח לאומי (תיקון מס' 159) (הגבלת תשלום בעד טיפול בתביעה), התשע"ד-2014.
חיים כץ: אנחנו עוברים להקראת החוק ולא מדברים על כסף ולא על אחוזים.
חיים כץ: אנחנו עוברים על הניסוחים ואחר כך אני אומר לכם את סכומי הכסף.
חיים כץ: אנחנו לא באים להתווכח.
חיים כץ: אנחנו חושבים שעשינו עבודה הוגנת וישרה.
חיים כץ: לא אנחנו נצא מרוצים וכנראה שגם אתם לא תצאו מרוצים, אבל עשינו משהו.
יעקב מרגי: אבל האזרח יהיה מרוצה?
חיים כץ: האזרח יהיה מרוצה והם יעבדו.
חיים כץ: בכל מה שהם אומרים, הם יעבדו.
<נעה בן שבת: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' .....), התשע"ה-2014 הוספת סימן ב'1 בפרק י"ד בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 315 יבוא:
"סימן ב'1: 315.
"סימן ב'1: הגדרות – סימן ב'1 בסימן זה – "גמלה" – גמלה לפי פרקים ה', ט' או י"ג, לפי הסכם בדבר גמלת ניידות או הסכם בדבר מתן הלוואות לרכישת רכב למוגבלים בניידות, שנערך לפי סעיף 9 (בסעיף זה – הסכם הניידות) לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, או לפי חוק פיצוי לנפגעי פוליו.
"סימן ב'1: "דמי הגשת תביעה" – סכום שאינו עולה על הסכום המזערי שרשאי לגבות מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה בעד הגשת התביעה.
אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי פרק ה'.
אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים, ועדה לעררים וועדה לעררים לשירותים מיוחדים או ועדה לעררים לילד נכה, לפי פרק ט'.
אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי הסכם הניידות.
אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.
אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
אחד מאלה: רופא או ועדה רפואית לפי פרק ה', או הרשות לעניין תקנות 15, 17 ו-18א לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט"ז-1956.
אחד מאלה: רופא מוסמך כמשמעותו בסעיף 208, או פקיד תביעות לעניין קביעת דרגת אי כושר להשתכר לפי סעיפים 209 ו-210.
אחד מאלה: ועדה רפואית לפי הסכם הניידות.
אחד מאלה: ועדה רפואית לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.
אחד מאלה: רופא מוסמך לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
אחד מאלה: "חוות דעת מקצועית" – כל אחד מהמפורטות להלן, שניתנו בעניין שבתחום המקצוע וההתמחות ובאופן המקובל באותו מקצוע: חוות דעת מומחה שניתנה בידי רופא מומחה לפי פקודת הרופאים (נוסח חדש), התשל"ז-1976, בתחום התמחותו, או תעודת רופא שניתנה בידי רופא כאמור.
אחד מאלה: לעניין זה, "חוות דעת מומחה" ו"תעודת רופא" – כמשמעותו בפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971.
אחד מאלה: חוות דעת של רואה חשבון, יועץ מס, פסיכולוג מומחה בפסיכולוגיה קלינית או בעל מקצוע אחר שקבע השר.
אחד מאלה: "חוק לפיצוי נפגעי גזזת" – חוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד-1994.
אחד מאלה: "חוק לפיצוי לנפגעי פוליו" – חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז-2007.
אחד מאלה: ייצוג אדם בפני המוסד לפי סעיף 386, בפני ועדה רפואית או ועדת עררים או בפני בית הדין לעבודה בהליכים לפי סעיפים 10, 123 (לרבות כפי שהוחל מכוח סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו) או 213, או לפי סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.
אחד מאלה: סיוע אחר בהגשת תביעה והקשור בה או הנובע ממנה.
אחד מאלה: "סכום מזערי" – סך של - נדבר על זה אחר כך - שקלים חדשים מעודכן לפי הוראות סעיף 315ט(ב).
לפי העניין: נחזור אחר כך להגדרה אחר כך, עת נדבר עליה.
חיים כץ: תקריאי את המספרים ואחר כך נדבר עליה.
<נעה בן שבת: לפי ההצעה של רואה החשבון וחוות הדעת שלו.
חיים כץ: אין לו הצעה.
חיים כץ: הוא לא מציע כלום.
חיים כץ: הוא סיים את עבודתו.
<נעה בן שבת: אני מציעה שנחזור אחר כך להגדרה הזאת כי אני לא יודעת איך זה בנוי ולפי מה.
חיים כץ: את יכולה להקריא בלי מספר האחוזים.
<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה - ....
<נעה בן שבת: אחוזים.
<נעה בן שבת: הוא הציע שזה יכלול גם הופעה בוועדה רפואית או בוועדת עררים.
<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה הכולל ייצוג בוועדת עררים והופעה בהן - ....
<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה שהוא ייצוג בפני בית הדין לעבודה בהליכים לפי סעיפים 10, 123 (לרבות כפי שהוחל מכוח סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו) או 213, או לפי סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת - ...
<נעה בן שבת: "תביעה" – תביעה לגמלה.
<גלעד מרקמן: אדוני, שאלה.
<גלעד מרקמן: קוראים את כל החוק ואחר כך מעירים את ההערות?
חיים כץ: אם יש לך הערות לגבי מה שנאמר כאן עד עכשיו, בלי הכניסה לכספים, אתה יכול להעיר.
<גלעד מרקמן: כן.
<גלעד מרקמן: יש לי כמה הערות.
<גלעד מרקמן: אני מתחיל בהגדרת גמלה שמופיעה כמה פעמים.
<גלעד מרקמן: אנחנו מציעים להוריד בהצעת גמלה לפי פרקים ה', להוריד את פרק ה', וגם ועדות עררים.
<נעה בן שבת: מה שמבקש עורך דין מלקמן זה להוציא את כל נושא נכות מעבודה מהצעת החוק.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא להטיל את ההגבלה.
<גלעד מרקמן: אני יכול להסביר במשפט אחד.
<גלעד מרקמן: מטרת החוק כפי שמופיעה בהצעת החוק היא להגן על קצבאות הקיום של אותם נכים מסכנים שצריכים את הכסף בשביל מחיה ובשביל תרופות.
<גלעד מרקמן: נכות מעבודה היא איננה קצבת קיום.
<גלעד מרקמן: נכות מעבודה ניתנת גם לאנשים אחרי שחוזרים לעבודה ומרוויחים אפילו יותר כספי מכפי שהרוויחו קודם לכן.
<גלעד מרקמן: אדם שנפצע וקיבל נניח עשרה אחוזי נכות בגלל שהמרפק שלו עכשיו לא נסגר ונפתח כמו שצריך, מקבל עשרה אחוזי נכות.
חיים כץ: כמה שווים עשרה אחוזי נכות?
<גלעד מרקמן: תלוי במשכורתו.
<גלעד מרקמן: אם משכורתו 8,000 שקלים, הוא יקבל 12 אלף שקלים.
<גלעד מרקמן: בערך שלוש כפול שתיים כפול שכר ברוטו.
חיים כץ: כמה יעלו לו הוצאות רפואיות?
<גלעד מרקמן: שום דבר.
חיים כץ: לא פיזיותרפיה ולא כלום.
<גלעד מרקמן: אדוני, זה ממומן על ידי ביטוח לאומי, בחוק הביטוח הלאומי, נכות מעבודה.
<גלעד מרקמן: לכן זה לא צריך לעלות לו שקל.
<גלעד מרקמן: לכן אנחנו חושבים שסביר להניח שנכות מעבודה היא בעצם פוליסת ביטוח תאונות אישיות.
<גלעד מרקמן: לכן אנחנו חושבים שבנקודה הזאת, גם כאשר אנחנו מדברים בקצבאות אחרות, לא קצבאות קיום, זה לא צריך להיות חלק.
חיים כץ: מה אמר המחוקק?
מיקי רוזנטל: לא מקבלים את זה.
חיים כץ: לא מקבלים את הטיעון שלך.
חיים כץ: יש לך עוד הערה?
<נעה בן שבת: אני מבינה שהסיבה היא שאנחנו מדברים כאן על גמלה שמשלם המוסד לביטוח לאומי גם אם היא לא גמלת קיום, כמו שאתה קורא לה, והמטרה היא להגן על הגמלה הזאת.
<נעה בן שבת: אותה מטרה קיימת גם לגבי נכה עבודה.
<נעה בן שבת: היא צריכה להגיע ליעדה.
חיים כץ: אמר המחוקק שהוא נבחר לכנסת ונתנו לו את הזכות לחוקק חוקים.
חיים כץ: הוא ישב וחשב ואמר איך הוא הולך לעזור לאוכלוסיות במדינת ישראל וכך הוא רואה את החוק הזה.
חיים כץ: אני מקבל את מה שהוא מבקש.
חיים כץ: אני מקווה ששאר החברים יקבלו את זה בהצבעה.
<נעה בן שבת: זה עומד תחת אותה תכלית של הגנה על הגמלה.
<שמאי שזירי: דיברתי על זה בישיבה הקודמת.
חיים כץ: מהבוקר אתה יושב כאן ואני רוצה שתמשיך לשבת עד הסוף.
חיים כץ: אל תתפרץ.
<שמעון אסרף: אם תחליטו שלא, זה גם טוב.
<שמעון אסרף: אני מבקש את רשות הדיבור.
<שמעון אסרף: למה אנחנו מבקשים להחיל לגבי נפגעי עבודה.
<שמעון אסרף: ברוב המקרים זאת לא גמלה אלא מענק חד פעמי.
<שמעון אסרף: זאת לא גמלה קבועה כמו בשאר הנכויות.
חיים כץ: התייחסנו לזה.
<איילת גולומב: מייצגת את המרכז למימוש זכויות, לבנת פורן.
<איילת גולומב: ההגדרה של שיעור מרבי - אני עוד לא מדברת עלה מספרים – מדברת על שתיים או שלוש מדרגות כאשר המדרגה השנייה או השנייה והשלישית מתייחסת לייצוג בוועדות של עורכי דין.
<איילת גולומב: אנחנו חושבים שנכון להפריד באופן אחר בין שתי מדרגות והנתונים שהביא רואה חשבון מלול מדברים על הבחנה בין הוצאות.
<איילת גולומב: רואה חשבון מלול הראה שכאשר משקיעים יותר בתיק בפן הרפואי, הגמלה עולה ולא ביחס של אחד לאחד.
<איילת גולומב: השקעה רבה מאוד, גורמת לגמלה יותר גבוהה בעשרות אחוזים.
<נעה בן שבת: הוא לא הראה את זה בחוות הדעת.
<נעה בן שבת: אין שום דבר בחוות הדעת שאומר שהשקעה יותר גדולה מביאה לגמלה יותר גבוהה.
<איילת גולומב: אני אומר שתי עובדות קצרות.
<איילת גולומב: העובדה הראשונה היא שההוצאות בחברה - - -
חיים כץ: את מדברת על הניסוח?
אורלי לוי אבקסיס: היא מדברת על חוות דעת רפואית.
<איילת גולומב: בוודאי.
אורלי לוי אבקסיס: היא אומרת שאתה לוקח את זה לרופא פרופסור, הסיכויים שאתה תקבל קצבה יותר גדולה, הם יותר גבוהים.
<איילת גולומב: בעשרות אחוזים.
<איילת גולומב: לא סיכויים אלא זאת כבר עובדה.
אורלי לוי אבקסיס: אבל מי מממן את הרופא הזה?
<קריאה: החברה.
<איילת גולומב: החברה.
<איילת גולומב: היתרון הוא שההוצאות גבוהות בהרבה והרווח מאוד נמוך.
<איילת גולומב: מדובר על רווח של שישה אחוזים וזה נתון שלא אמרנו אותו עד היום והגיע הזמן לומר אותו.
<איילת גולומב: הרווח כרגע הוא שישה אחוזים בביטוח לאומי.
<איילת גולומב: אלה הרווחים המוגזמים, רווח של שישה אחוזים כרגע.
<איילת גולומב: ההוצאות הן מאוד גבוהות וזה בגלל הרבה מאוד גופים שעובדים והגמלה גבוהה בעשרות אחוזים מהממוצע.
חיים כץ: אמרת את מה שאמרת.
<איילת גולומב: ההצעה היא רק שתי מדרגות.
<איילת גולומב: מדרגה בסיסית ומדרגה פרופסיונאלית של עורכי הדין ושל רופאים שתהיה מדרגה יותר גבוהה ותאפשר עבודה מקצועית.
<איילת גולומב: אז האנשים שמגיע להם יותר, לא ייפגעו.
<נעה בן שבת: אדוני, הדרישה גם להסדרה של המקצוע עלתה כאן.
<נעה בן שבת: אני מבינה שלא זאת מטרתה של הצעת החוק.
חיים כץ: תמשיכי להקריא.
<נעה בן שבת: 315ב.
<נעה בן שבת: הגבלת תשלום בעד טיפול בתביעה על אף האמור בכל דין או הסכם, לא יידרש אדם לשלם בעד טיפול בתביעה תשלום העולה על השיעור המרבי מתוך חלק הגמלה המפורט בסעיף 315ג(א) או (ב), לפי העניין, בתוספת דמי הגשת תביעה, או על הסכומים האמורים בסעיף 315ד, לפי העניין, והכול בכפוף להוראות סעיפים 315ה עד 315ז.
<נעה בן שבת: שילם אדם בעד טיפל בתביעה סכום העולה על האמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא לתבוע את החזרת הסכום העודף.
<נעה בן שבת: מייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
את המלים: בעל זיקה למי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה, ובכלל זה בעל זיקה לחבר בני אדם שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה.
את המלים: לעניין זה -
לרבות אלה: בן משפחה, שותף או עובד של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, בעל תפקיד או נושא משרה אצל מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר הגשתה, מי שנותן שירותים למי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, מי שנותן שירותים באופן תדיר לפי הפנייתו של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה או שהוא בעל קשרים עסקיים או מקצועיים עם מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, או חבר בני אדם שנשלט על ידי מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.
לרבות אלה: אם מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה או חבר בני אדם, גם כל אחד מאלה:
בני האדם: בעלות במניה, החזקה בה או זכות להורות על מכירתה.
בני האדם: זכות להצביע באסיפה הכללית של חבר בני האדם, או זכות להורות כיצד להצביע באסיפה כללית.
בני האדם: זכות למנות דירקטור, או זכות למנות בעל תפקיד דומה.
בני האדם: לעניין זה יראו את מי שמינה דירקטור או בעל תפקיד דומה כבעל הזכות למנותו.
בני האדם: זכות למנות מנהל כללי.
בני האדם: זכות להשתתף ברווחי חבר בני האדם.
בני האדם: זכות לחלוק ביתרת נכסי חבר בני האדם לאחר סילוק חובותיו בעת פירוקו.
בני האדם: חבר בני אדם שהרכב בעלי מניותיו או שותפיו, לפי העניין, דומה במהותו להרכב כאמור של המייצג או המסייע, ותחומי פעילותו של חבר בני האדם דומים במהותם לתחומי פעילותו של המייצג או המסייע לפי העניין.
בני האדם: מי שאחראי מטעם המייצג או המסייע כאמור למתן חוות דעת בתביעות.
בני האדם: אם המייצג או המסייע כאמור הוא חבר בני אדם שנשלט שליטה מהותית – חבר בני אדם אחר, שנשלט שליטה מהותית בידי מי ששולט במייצג או במסייע.
בני האדם: "שליטה מהותית" – כהגדרתה בסעיף 2ב לחוק עסקאות גופים ציבוריים, התשל"ו-1976.
בני האדם: נדרשת לנו גם ההגדרה של שליטה, כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי).
<גלעד מרקמן: שתי הערות קצרות.
<גלעד מרקמן: אני מבקש, בסעיף 315ב(א), עמוד 4, לא יידרש אדם לשלם בעד טיפול בתביעת תשלום, להוסיף: המותנה בתוצאות הטיפול העולה על השיעור המרבי.
<גלעד מרקמן: אני מבקש לקבוע שהגבלת השכר תהיה כמו שמקובל בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, בחוק הנאצים או בכל החוקים האחרים שהיא מחריגה רק שכר שהוא מותנה בתוצאות, כי זה יכול להגיע לסכומים גדולים והלקוח, אפשר להגיד, לפעמים לא מודע לסכום אותו הוא יצטרך לשלם.
<גלעד מרקמן: אם הלקוח בא אלי ואני אומר שתמורת התיק הוא ישלם לי 5,000 שקלים פיקס, הוא יודע בדיוק כמה הוא צריך לשלם לי ואין שום בעיה.
<גלעד מרקמן: כך את כל התיקים הבעייתיים שאולי הם לא כדאיים, באים וסוגרים.
<גלעד מרקמן: הוא לא יכול לטעות.
<גלעד מרקמן: אני מוסיף שזה מאוד לא מקובל, ואני חושב שזאת פגיעה.
<גלעד מרקמן: אם הוא מפגר או אם חס וחלילה הוא חולה בנפשו ועבדתי עליו ולקחתי ממנו כסף רב, זאת עבירה אתית וזה לא חוקי וזה יבוטל.
<גלעד מרקמן: אבל נכה, אמרנו, הראש שלו עובד.
<גלעד מרקמן: הוא בא ואומר שכדאי לו.
אורלי לוי אבקסיס: לא הבנתי מה אתה רוצה לעשות בסעיף הזה.
<גלעד מרקמן: כמו בפלת"ד.
<גלעד מרקמן: בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים ההגבלה היא רק אם אני עושה שכר שמותנה בתוצאות.
<גלעד מרקמן: אני יכול לבוא למישהו בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים ולומר לו שאני מוכן לטפל לו בתיק ושישלם לי 5,000 שקלים או אלף שקלים.
<גלעד מרקמן: סוגר אתו סכום חד פעמי וזה סוגר את העניין.
<נעה בן שבת: אם אפשר להסביר אולי בדרך אחרת.
<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר שיש טיפול שמותנה בתוצאות ויש סכום שנקבע בדרך אחרת.
<נעה בן שבת: יש חוקים אחרים שמגבילים שכר ולא מתנים את זה בתוצאות.
<נעה בן שבת: יש הוראות לגבי הלוואות לדיור וכל מיני הוראות שמגבילות ולא מתנות בתוצאות.
<נעה בן שבת: לא כל החוקים מתנים בתוצאות.
<נעה בן שבת: ברגע שאנחנו אומרים אי התניה בתוצאות – ודיברנו על זה כבר לקראת הקריאה הראשונה – בעצם אתה משאיר פתח לגבות מה שרוצים ואפילו אנחנו לא יכולים להבטיח שבן אדם יודע על שתי האפשרויות שניצבות בפניו.
<גלעד מרקמן: זה מופיע בהסכם.
<נעה בן שבת: בדיון בקריאה הראשונה אמרנו שאפשר לעשות דבר כזה דבר אבל אז אולי צריך לקבוע גם הגבלה.
<נעה בן שבת: אם המטרה היא להשאיר סכום בידי העובד, בוא נקבע הגבלה לטיפול בתביעה, להגעה לבית הדין, כפי שקיים בתעריף.
<נעה בן שבת: כל ישיבה נוספת, כך וכך שקלים.
<נעה בן שבת: הפגישה הראשונה, כך וכך שקלים.
<גלעד מרקמן: תקבעו בתקנות.
<גלעד מרקמן: אנחנו לא רוצים לגבות סכומים מופרזים.
<גלעד מרקמן: לא נטעה אותם כי יש סעיף אחר שאומר שאני חייב לתת להם את תמצית החוק והם יחתמו על כך שהם יודעים והם ידעו שמותר להם לעשות את הדברים האלה.
<גלעד מרקמן: אף אחד לא מתכוון להטעות אותם.
<גלעד מרקמן: כיוון שהשוני הוא כל כך גדול בתיקים, יש תיקים שהעבודה תהיה קלה ואז אני אוכל לגבות ממנו מעט, ויש תיקים שהעבודה בהם היא רבה ואז אני אגבה יותר, אבל הלקוח יודע.
<גלעד מרקמן: זה יותר חכם אם הלקוח ידע שעל התיק הוא משלם 5,000 שקלים מאשר 15 אחוזים, לא משנה מה הסכום שתקבעו, מהתוצאות שהוא לא יודע מה יהיו?
<גלעד מרקמן: נניח הצלחתי הצלחה אדירה, אז הוא צריך לשלם לי כסף רב.
<גלעד מרקמן: כך הוא יודע שזה הסכום שהוא משלם וזה הסיכון שלי, כדאי לי או אסור לי.
<גלעד מרקמן: זה גם יותר טוב ללקוח.
<נעה בן שבת: כמה תיקים יש לך שמשלמים לא לפי תוצאות?
<נעה בן שבת: היום אתם מעדיפים לקבל לפי תוצאות כי אתם אומרים שלבן אדם יהיה את הכסף ואז תגבו ממנו.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יכולים להגביל עד 5,000 שקלים בתיקים מסוימים.
<גלעד מרקמן: יותר טוב מכלום כי יכול להיות שזה תיק שלא כדאי לי.
<יניב גוזלן: הנושא הזה מתחבר לנושא נוסף שנפגוש אותו עוד מעט וזה בתיקים קטנים.
חיים כץ: נתנו את הדעת על זה.
<יניב גוזלן: אם אתם תקבעו למשל שבתיקים קטנים שיש בהם תוספת עמלה של מאות שקלים בלבד, אם נכפיל את זה באחוזים - - -
<יניב גוזלן: תן לי לסיים את הרעיון.
<יניב גוזלן: יש לי רעיון איך לחבר את הדברים.
<יניב גוזלן: אני אומר שאם תחליטו שמכיוון שרואה חשבון מלול מצא שתיק עולה 7,300 שקלים ואנחנו טוענים שהוא עולה 8,600 שקלים, אפשר לקבוע שתקבע עמלת מינימום בתיק שלא תעלה על 7,600 או 8,000 שקלים ואתה יכול לאפשר לו בתוך הטווח הזה.
<יניב גוזלן: את אמרת 5,000 שקלים.
<יניב גוזלן: הרעיון הוא נכון כי יכולים להיות תיקים שאנשים לא יוכלו לטפל בהם כי השכר יהיה 3,000 שקלים.
<יניב גוזלן: אני לא רוצה לעבוד בשביל 3,000 שקלים.
<יניב גוזלן: אני כן מוכן לעבוד בשביל 5,000 שקלים, בשביל 6,000 שקלים, עד לא יותר משכר המינימום שתקבעו.
<יניב גוזלן: הרי אנחנו רוצים לקבוע כאן מינימום.
<יניב גוזלן: יש קשר בין הדברים.
<דוד גולדברג: בעמוד 5 יש הגדרה של בעל זיקה.
<דוד גולדברג: אם אני הולך חמש שורות מהסוף בעמוד 5, כתוב שמי שמייצג בתביעה או מסייע בהגשתה או שהוא – ואני מבקש הבהרה – בעל קשרים עסקיים או מקצועיים.
<דוד גולדברג: לעתים יש מצבים שבעל מקצוע נותן אישור על הכנסות.
<דוד גולדברג: יש איזשהו קשר מקצועי.
<דוד גולדברג: אני לא רוצה שהוא ייפול לתוך הגדרה.
<דוד גולדברג: זה כמו התיקון הקודם.
<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר כי הבוקר ששמענו טענות לפיהן אי אפשר להעסיק עורכי דין או רופאים בחברה וכל מיני טענות מופרכות שלא קשורות להצעת החוק.
<נעה בן שבת: מטרת הצעת החוק הזאת היא למנוע מצב בו כנגד הגבלת השכר יהיה אפשר לעקוף אותה באמצעות כך שיהיה גורם רופא שיהיה מועסק בדרך אחרת, יגידו לו שהוא ישלם לחוות הדעת הרפואית 3,000 שקלים ולי אתה משלם עבור הטיפול את אותם מקסימום האחוזים, וכך אתה משיג בעצם בסל הכללי הרבה יותר מהגבלת השכר וכך אתה עוקף את הגבלת השכר.
<נעה בן שבת: לכן נוצרה ההגדרה הזאת של בעל זיקה.
<נעה בן שבת: היא לא מונעת העסקת רופאים בתוך החברה, אפשר להעסיק רופאים בתוך החברה, אפשר לתת את השירות.
<נעה בן שבת: אם זה מועסק אי-האוס או באיזה קשר קבוע, רציף, יציב, נותן שירותים קבוע, מפנה אליו באופן קבוע, אז אנחנו ממילא אומרים שזה צריך לחול בתוך הגבלת השכר שנקבעה.
<דוד גולדברג: הבעיה היא שלהגדרה של בעל קשרים עסקיים ומקצועיים.
<דוד גולדברג: מה שאמרת, בסדר גמור, אבל ההגדרה הזאת, כל דבר נופל לקשר מקצועי.
<נעה בן שבת: לא, לא כל דבר נופל.
<נעה בן שבת: יש הגדרה כזאת בחוקים רבים ויש לה משמעות.
<נעה בן שבת: זה לא כל דבר נופל.
<נעה בן שבת: קשרים מקצועיים וכספיים, נופלים וקשרים אחרים לא נופלים.
<דוד גולדברג: כלומר, אין בעיה לתת אישור על הכנסות.
<מייק בלס: מרכז למימוש זכויות רפואיות.
<מייק בלס: אני רוצה להתייחס לשתי בעיות בהגדרה הזאת של בעל זיקה כפי שקראנו עכשיו ואחר כך נצטרך גם להסביר את זה בלשון פשוטה ללקוחות לפי החוק.
<מייק בלס: זה אחד הסעיפים היותר מורכבים כאן.
<מייק בלס: אני רוצה קודם להתייחס למלים "מי שנותן שירותים באופן תדיר לפי הפנייתו של מי שמייצג בתביעה".
<מייק בלס: אין כאן שום קשר עסקי בין שני אנשים.
<מייק בלס: יכול להיות שהמסייע מפנה ואומר לך לפרופסור איקס, אצלו אתה יכול לקבל.
<מייק בלס: אין ביניהם שום התקשרות ועדיין הופך להיות מצב ששניהם קשורים ומוגבלים באותו כסף למרות שהמסייע לא משלם לאותו פרופסור אלא האיש ישלם לו ישירות.
<מייק בלס: עכשיו נפתח כאן שיח לא ברור בין הכסף שהלקוח צריך לשלם למסייע לבין הכסף שהוא צריך לשלם לרופא שאין התקשרות עסקית בינו לבין החברה.
<מייק בלס: צריך להסביר לנו למה הייתה הכוונה במלים האלה ואיך זה אמור לעבוד בפועל.
<מייק בלס: אני רוצה לחזק את האמירה על הקשרים העסקיים.
<מייק בלס: לא כתוב שהקשרים העסקיים או המקצועיים צריכים להיות בהקשר לאותו דבר.
<מייק בלס: לכאורה כל התקשרות עסקית או מסחרית שיש בין הגוף הזה לגוף אחר, ובנושאים אחרים לגמרי, נופלת לתוך העניין הזה וזה מייצר מערכות יחסים מאוד מורכבות ואת זה צריך להסביר בפשטות.
<נעה בן שבת: אדוני, שוב, המטרה היא למנוע פיצול מלאכותי של הקשרים.
<נעה בן שבת: יכול להיות רופא תעסוקתי ומפנים אליו.
<נעה בן שבת: מה זה באופן תדיר?
<נעה בן שבת: באופן קבוע מפנים אליו.
<נעה בן שבת: אין קשר של נותן השירותים.
<נעה בן שבת: הוא לא מוציא חשבוניות.
<נעה בן שבת: הוא מוציא חשבונית אבל אין הסכם מתן שירותים.
<נעה בן שבת: הוא לא ריטיינר במובן הזה אבל תמיד מפנים אליו.
<נעה בן שבת: הוא הרופא התעסוקתי.
<נעה בן שבת: הוא רופא הבית.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהמצב הזה לא צריך להיות.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לדבר על מצב שבו יש ניתוק.
<נעה בן שבת: אם יש הפניה קבועה, יכול להיות שהוא רופא הבית ואז אנחנו צריכים להביא את הטיפול שלו בחשבון.
<מייק בלס: אסור לגוף מסייע להגיד ללקוח שבא אליו שהוא יודע שהמקצועי ביותר לתחום שלו זה פלוני ולך תקנה ממנו חוות דעת ואז יוכלו לעזור לו?
<מייק בלס: אסור להגיד את זה?
<מייק בלס: הגוף המסייע יודע ומכיר מי מקצועי ומי לא מקצועי.
<מייק בלס: אומרים לאדם שילך לחפש בעצמו כי לי אסור להפנות אותו, כי אם אני מפנה אותו, הכסף של הרופא הוא כבר חלק מהכסף שלי.
חיים כץ: אומרת היועצת המשפטית של הוועדה שזה לא מונע ממך לומר.
<מייק בלס: זה מונע.
<מייק בלס: חד משמעית הנוסח מונע.
<נעה בן שבת: אם זה נניח רופא תעסוקתי או רופא פנימאי שאתה שולח אליו באופן קבוע את כל הלקוחות שלך כי הוא זה שמכין לך את אותה חוות דעת.
<מייק בלס: לא לי.
<מייק בלס: הוא מכין לאיש.
<נעה בן שבת: לאיש, כמובן.
אורלי לוי אבקסיס: אבל כל הזמן זה אותו רופא.
אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שיש ביניכם קשרי עבודה.
<קריאה: לא תמורת תשלום.
<מייק בלס: אם יש קשרי עבודה שהוא משלם לי, אני מבין את הרעיון כשאומרים שאתם קשורים ביחד, יהיה אותו שכר.
<מייק בלס: אבל אם אין שום דבר?
<מייק בלס: אין קשרי עבודה ואין חוזה?
חיים כץ: אנחנו נתקן את זה.
<יניב גוזלן: אין זיקה כספית עסקית.
<יניב גוזלן: הוא לא משלם לי כלום.
<דורון יהודה: רציתי להוסיף משהו בקשר לרופאים.
חיים כץ: קיבלנו את זה.
חיים כץ: למה אתה צריך?
חיים כץ: אתה יכול רק לקלקל.
<דורון יהודה: לא, לא אקלקל.
<דורון יהודה: בפוליו יש רק שלושה גופים אליהם אתה יכול לשלוח את הנכה והם מוכרים במשרד הבריאות.
<גלעד מרקמן: אדוני, אני במתח, כי בהערה הראשונה שלי אמרת טוב והמשכת הלאה.
חיים כץ: שמעתי אותך.
חיים כץ: הסתכלתי על המציעים והם אמרו שהם לא מקבלים את הדרישה שלך.
אילן גילאון: אנחנו מצנזרים את עצמנו מדיבור ואני מבקש שגם עורכי הדין הנכבדים יעשו כך כי שיח בין עורכי דין הוא בלתי נגמר.
אילן גילאון: חשבנו על הכול.
חיים כץ: אנחנו נוריד את הקשרים העסקיים והמקצועיים.
חיים כץ: אנחנו מורידים אותם.
<נעה בן שבת: 315ג.
<נעה בן שבת: חלק הגמלה לעניין הגבלת התשלום (1) חלק הגמלה לעניין גמלה שהיא קצבה חודשית יהיה סכום הקצבה שמשולמת לפי החלטת הזכאות לתובע לגבי קצבה שהוונה - סכום הקצבה החודשית שעל בסיסה חושב ההיוון והכול לתקופה שבעדה התובע זכאי לתשלום הגמלה לפי החלטת הזכאות, אך לא יותר משישים חודשים.
<נעה בן שבת: לעניין סימן זה, "החלטת הזכאות" – ההחלטה שמכוחה משולמת הגמלה.
<נעה בן שבת: אני רוצה לעצור רגע בפסקה הזאת ולהסביר את השינוי מהתפיסה שהייתה בנוסח בקריאה ראשונה ולדבר על הקצבה שמשולמת בפועל ואחר כך דובר על מה קורה אם אחר כך הגמלה מפסיקה להשתלם בגלל למשל אם זאת נכות כללית ואדם יצא לעבודה והכנסותיו עולות על הסכום שמזכה בגמלה.
<נעה בן שבת: מה שאנחנו מציעים כאן זה לחשב את זה לפי החלטת הזכאות, כל עוד הוא זכאי בפועל.
<נעה בן שבת: זה קצת יפשט את המנגנון ולא יגרום למצבים של החזרת כספים.
<נעה בן שבת: זאת המטרה.
<נעה בן שבת: כאן נקבע לפי החלטת הזכאות מתוכה משתלמת הגמלה.
<נעה בן שבת: (2) במניין התקופות האמורות בפסקה (1) יובאו בחשבון גם - תקופה שבעדה שולמה הגמלה, הקודמת להגשת התביעה או הקודמת לאישור התביעה.
<נעה בן שבת: הקצבה הרטרואקטיבית, גם היא נמנית.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על גמלה רטרואקטיבית, החודשים הרטרואקטיביים, כולל החודשים שקדמו להחלטה, באים בחשבון במניין אותם מקסימום שישים חודשים ואותם חודשים לפי החלטת הזכאות.
<נעה בן שבת: תקופות שבהן משולמת לתובע קצבה לפי קביעת דרגת נכות לא יציבה לפי סעיף 119, קביעה זמנית של נכות רפואית לפי סעיף 208 או של דרגת אי כושר לפי סעיף 210, או קביעה זמנית לפי סעיף 7(ה) לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
<נעה בן שבת: גם להם התקופות הזמניות והתקופות היציבות, כולן נמנות לתוך אותה תקופה של שישים חודשים.
<נעה בן שבת: לעניין קצבה שהוונה לאחר שהוחל בתשלומה - גם התקופה שבה שולמה הקצבה לפני שהוונה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם הקצבה הוונה, אנחנו צריכים למנות גם את התקופה שקדמה לפני שאנחנו מחשבים את סכום ההיוון.
<נעה בן שבת: סכום הקצבה שיובא בחשבון לעניין סעיף קטן זה יהיה סכום הקצבה שהתובע זכאי לה מכוח החלטת הזכאות, כל עוד החלטת הזכאות לא שונתה.
<נעה בן שבת: הסיפא אמרה שלגבי קצבת נכות אנחנו מביאים רק את קצבת הנכות החודשית המלאה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא הביאה בחשבון את תוספת התלויים.
<נעה בן שבת: לנוכח ההמלצה של רואה החשבון בחוות דעתו להביא בחשבון את מרכיבי הגמלה במלואם, אנחנו מציעים למחוק את הסיפא הזאת וכך גם קצבת הנכות תובא במלואה.
<גלעד מרקמן: זה יכלול גם את הקח"ן?
<נעה בן שבת: אם אנחנו לא אומרים לא, אנחנו לא מחריגים כאן.
<גלעד מרקמן: אם מקבלים את ההמלצה של מלול, זה בסדר.
<נעה בן שבת: ככל שאנחנו מדברים על הגמלאות שמשולמות על ידי המוסד לביטוח לאומי, גמלאות שהן בכסף, הגמלה מובאת בחשבון.
<נעה בן שבת: כמובן בכפוף להוראות האחרות.
<אלי שחר: בחוק לפיצוי נפגעי גזזת, יש את העניין של נכות זמנית וזה לא צוין כאן.
<נעה בן שבת: אני מבקשת אדוני, אם אפשר להוסיף את זה, את הנכות הזמנית לסעיף קטן (ב).
יעקב מרגי: תרמת את חלקך לדיון.
<גלעד מרקמן: סעיף קטן (2)(א), לגבי הרטרואקטיביות.
<גלעד מרקמן: הרטרואקטיביות בביטוח לאומי, סעיף 296, קובע שישולם עד שנה אחורה מיום הגשת התביעה.
<גלעד מרקמן: קבעתם ששנה אחורה לא נכללת.
<נעה בן שבת: קבענו להיפך.
<גלעד מרקמן: סליחה, היא נכללת.
<נעה בן שבת: זה כולל גם קצבאות רטרואקטיביות יותר ארוכות.
<נעה בן שבת: אם מדובר בגזזת, אלה יכולות להיות שנים אחורנית.
<גלעד מרקמן: אני רוצה לדבר כרגע על סעיף 296 לחוק הביטוח הלאומי, על נכות מעבודה ונכות כללית.
<גלעד מרקמן: לאחרונה פסק דין בבית הדין הארצי לעבודה שאני הייתי שותף בו אפשר במקרים מאוד חריגים לקבל גם יותר משנה אחורה, אם הלקוח לא היה מודע לזכויות וכל מיני דברים כאלה.
<גלעד מרקמן: זה סיפור כשלעצמו.
<גלעד מרקמן: אני מבין שהדבר השגרתי שנה אחורה, אני לא זכאי לקבל ממנו שכר, אבל אם אני משיג למישהו עוד שנתיים אחורה, שזה מאבק וזה משהו מאוד חריג, למה שאני לא אעשה את זה כי לא שווה לי לעשות את זה?
<נעה בן שבת: שאלת התמריץ היא שאלה אחרת.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהבן אדם יקבל קצבה והרטרו הרבה פעמים הוא - - -
<גלעד מרקמן: הוא מקבל קצבה חודשית חמש שנים.
<גלעד מרקמן: עכשיו אני עושה מאמץ.
<גלעד מרקמן: אני יכול לתת לכם דוגמה של מישהו שעבד בתעשייה האווירית וחטף סרטן כיוון שהוא היה חשוף לקרינה.
<גלעד מרקמן: שנים לא אמרו לו שהוא היה חשוף לקרינה אלקטרו מגנטית והאלמנה תבעה רק אחרי שמונה שנים.
<גלעד מרקמן: קיבל שנה אחורה, זה נכלל בשכר הרגיל.
<גלעד מרקמן: ביקשנו והגשנו תביעה מיוחדת על הנושא הזה, להגיד שכיוון שהוא לא היה מודע לזה שהייתה שם קרינה חריגה כי אף אחד לא סיפר לו, מהרדארים הגדולים, כיוון שהוא לא ידע, חוק ההתיישנות, הוא זכאי יותר שנים אחורה.
<גלעד מרקמן: זאת עבודה כשלעצמה.
<גלעד מרקמן: אם זה בבית הדין, הייתי זכאי ועכשיו נפתח הפתח ואנחנו נצטרך לעשות הליכים רק על הנושא הזה.
<גלעד מרקמן: אם אתם לא נותנים לי, אנחנו לא נעשה כי חמש שנים הוא יקבל.