GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים כץ: הודעה לעובד ששלחו אותו, הקדישו לו וראיינו אותו, זה לא אלמנטרי להגיד למזכירה שתוציא לו מכתב סטנדרטי?
<אורי שיינין: אלמנטרי לחלוטין אבל עדיין בסדרי עדיפויות אני סבור ששכר מינימום בטוח קודם לנושא הזה.
<אורי שיינין: זה עניין של מיקוד סדרי עדיפויות.
<אורי שיינין: לכן אני מצטרף להערה של משרד הכלכלה.
<אורי שיינין: גם אנחנו סבורים שהדרך הנכונה לעשות את זה היא באמצעות סעד בבתי הדין בהקשר הזה.
<אורי שיינין: בנוסף, לגבי שבעת הימים.
<אורי שיינין: אני חושב שכולנו יודעים שעד כמה שזה פשוט, הרבה פעמים גם דברים שאנחנו עושים, לוקח לנו לפעמים יותר משבוע וזה לא מזדון ולא מרשלנות אלא מכוח החיים.
<אורי שיינין: לכן משהו שיכול להגדיל את זה ל-14 ימים שייתנו גם לעובד את הסעד הרצוי אבל מצד שני למעסיק.
חיים כץ: אמרת שאתה מסכים לחוק.
חיים כץ: אמרת שאעזוב אותך משבע, קח את זה ב-14 ימים.
חיים כץ: זה מה שאמרת כאן עכשיו.
<אורי שיינין: ההצעה עברה בתמיכתה אוצר אבל בתיאום ואלה הסוגיות הקריטיות שנשארו לנו לתאם בהקשר הזה.
חיים כץ: 14 ימים, זה בסדר.
<אורי שיינין: אני מקווה שגם האכיפה המינהלית.
חיים כץ: על זה נדון אחרי קריאה ראשונה.
חיים כץ: שלא תצא עם מלוא תאוותך בידך, קיבלת משהו.
<גדעון בן ישראל: אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה.
<גדעון בן ישראל: במצב אדיר של זלזול שקיים היום, וראינו את זה בדיון הקודם, כאשר אנשים מובטלים בכלל לא נחשבים.
<גדעון בן ישראל: זה זלזול.
<גדעון בן ישראל: אני חושב שעשית כאן
<גדעון בן ישראל: מעשה יפה ואתה רוצה את הדבר הזה עכשיו להבטיח בחקיקה.
<גדעון בן ישראל: אני מאוד תומך.
<גדעון בן ישראל: מתוך ניסיון חיים ארוך מאוד, אני מאוד תומך בהצעה שלך וכל הכבוד שבצד האנושי אתה מציע הצעת חוק נכונה.
<נעמי היימין-רייש: אני רוצה להרחיב.
<נעמי היימין-רייש: המציאות שהצעת החוק הזאת מייצרת מטילה איזשהו נטל בירוקרטי על העסק הקטן שנדרש לעמוד במספר, זה לא סתם להודיע, להתקשר ולהגיד שלום, לא התקבלת, או לשלוח מכתב, אלא יש כאן כל מיני כללים שהוא צריך לעמוד בהם כדי לעמוד בחובה של זה.
<נעמי היימין-רייש: אם הוא לא עומד בזה, מוטלות עליו סנקציות.
<נעמי היימין-רייש: צריך להבין שעסק קטן שאין לו מוטת שליטה, המבנה ההיררכי שלו הוא שטוח ואין לו מנהל משאבי אנוש, אין לו הרבה כוח קטן שיכול לנהל את כל האופרציה הזאת.
קארין אלהרר: גם אם אין מנהל משאבי אנוש, יש אדם אחד שהוסמך על ידי הבעלים, המנכ"ל של החברה, לקבל או לא לקבל אדם לעבודה.
קארין אלהרר: בינינו, מכינים פורמט עם כל התנאים שמופיעים כאן בסעיף 3 ובסך הכול, כל מה שיידרש מהמעסיק או מהאדם שממונה על העסקת העובד או על דחיית העסקתו, זה לכתוב את השם ושם המשפחה נכון.
קארין אלהרר: זה כל הסיפור בסופו של דבר.
<אורי שיינין: זה לא כל הסיפור.
חיים כץ: זאת פעם שנייה שאתה מדבר בלי רשות ועוד פעם אחת, אתה בחוץ ואז תקשקש כמה שאתה רוצה.
<נעמי היימין-רייש: גם מי שמוסמך על ידי בעל העסק לקבל את העובד, זה לא התפקיד היחיד שלו.
<נעמי היימין-רייש: אני חושבת, מבחינה מהותית, שאכן בן אדם שהגיע לעבודה צריך לקבל תשובה.
<נעמי היימין-רייש: מהותית בוודאי שזה נכון שבן אדם צריך לקבל תשובה.
<נעמי היימין-רייש: אני אומרת שאנחנו מכניסים כאן עסק לתוך חובה שהיא חובה בירוקרטית והוא גם הופך מחויב כלפי בן אדם שאין ביניהם שום יחסים.
<נעמי היימין-רייש: אם אנחנו כבר את זה למסגרת החוקית, נמשיך לדבר במונחים האלה.
<נעמי היימין-רייש: אין ביניהם יחסי עובד-מעביד והוא לא חייב לו משהו.
<נעמי היימין-רייש: אנחנו בעצם מחוקקים חוק שנועד להסדיר איזה שהם יחסים בין אישיים שיכול להיות שזה נצרך.
<נעמי היימין-רייש: בבואכם לחוקק את החוק הזה, עליתם כנראה על איזשהו כשל שקיים וצריך לפתור אותו ואתם אכן באים לתת לו מענה, אבל יחד עם זאת אני באה מהמקום של עסקים קטנים ואני באה לדבר על הכשלים המקצועיים אתם אנחנו מתעסקים והגדרה של עסקים קטנים נולדה מתוך הלמידה המקצועית שלנו של התחום הזה, של מה הכשלים של עסקים קטנים שמאפיינים עסקים קטנים ועד איזה גודל עסק הכשלים האלה, אנחנו ממשיכים לזהות אותם בקרב העסקים האלה.
<נעמי היימין-רייש: נכון שאנחנו לא נפטור עסק קטן מחובות כמו שכר מינימום, זכויות עובדים ודברים שמהווים פגיעה מוסרית בבן אדם שמועסק אבל במקרה הזה שבו מדובר על הודעה לבן אדם אם הוא התקבל לעבודה או לא התקבל לעבודה, בתנאים שמפורטים במסגרת הצעת החוק הזאת, ואם הוא לא ביצע את זה לפי התנאים האלה, יינקטו כלפיו סנקציות, זה דבר שבעינינו אי אפשר להשית אותו על עסקים קטנים.
<נעמי היימין-רייש: מדובר בנטל כבד מדי.
<נעמי היימין-רייש: צריך להסתכל על זה גם בתוך מסגרת כוללת של כל שלל החקיקות והרגולציות שמושתות על עסקים קטנים.
<נעמי היימין-רייש: אני חושבת שגם חברי הכנסת מעלים כאן
<נעמי היימין-רייש: את הנושא הזה לעתים קרובות לגבי הקשיים אתם מתמודדים עסקים קטנים וזה צפוי להיות אחד הקשיים.
<נעה בן שבת: כמה הערות נוספות.
<נעה בן שבת: אני רוצה דבר ראשון להבהיר שכרגע ההודעות אומרות לעדכן אחרי תשעים ימים מהמועד בו באמת בן אדם הגיע לראיון, לבחינה, נדרש לעמוד לאיזו בדיקה, להשתתף בעצמו בבדיקה.
<נעה בן שבת: צריך להודיע לו על התקדמות ההליכים, מה הוא עבר, מה הוא לא עבר, מתי צפויה המשך ההודעה.
<נעה בן שבת: בעצם התנאים הפורמליים מהטופס הזה הם יכולים להיקבע בטופס ומפורט כאן בסעיף 3 שזה נראה מאוד פורמלי.
<נעה בן שבת: בהצעת החוק המקורית הוצע גם הליך עונשי וגם הליך של עיצום כספי.
<נעה בן שבת: אני מציעה שלא נכניס את זה כי זה לא מתאים.
<נעה בן שבת: לגבי העיצום הכספי - - -
חיים כץ: את כל הקטע הזה נעשה אחרי הקריאה הראשונה.
<נעה בן שבת: אבל אם אפשר את ההליך העונשי להוריד כבר עכשיו ולדון אחר כך בשאלה האם זה צריך להיות עיצום כספי בהליך מינהלי או הליך של תביעה אזרחית.
<נעה בן שבת: מוצע כאן לקבוע חריגים, סייגים לתחולה.
<נעה בן שבת: דובר כאן על מקרים של עובדים.
<נעה בן שבת: דובר כאן על עובדים לארבעה חודשים.
<נעה בן שבת: אם למשל מגיע שף או מנהל חשבונות למסעדה.
חיים כץ: או מלצר.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת איך רוצים להתייחס לזה.
<נעה בן שבת: כאשר מדובר בתפקידים לתקופות קצרות, אם מדובר ממש לתקופה של שלושים ימים - - -
חיים כץ: יכולות להיות גם תקופות ארוכות, אבל בפועל הוא מבצע תקופות קצרות.
<נעה בן שבת: לכן מוצע לעשות שני חריגים.
<נעה בן שבת: מוצע להחריג תקופות ממש קצרות שאינן עולות על שלושים ימים או אדוני יקבע.
חיים כץ: את לא יודעת להגדיר תקופות.
חיים כץ: נגדיר עיסוקים ולא תקופות.
מיכל בירן: זה יותר מסובך.
מיכל בירן: יהיה קשה לאכוף את זה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שני דברים.
<נעה בן שבת: אחת הדוגמאות שנתנו לנו מזכירי קלפיות.
<נעה בן שבת: אנשים מתמנים ליום אחד.
חיים כץ: מי מדבר על זה?
<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים על העסקה של פחות משלושים ימים, זאת בוודאי לא הייתה הכוונה ונבהיר זאת כבר עכשיו.
<נעה בן שבת: או שהוועדה תקבע להסמיך את השר באישור הוועדה לקבוע חריגים לפי סוגי מקומות עבודה, סוגי משרות, תפקידים ומקומות עבודה עליהם זה לא יחול.
<נעה בן שבת: זה יהיה באישור הוועדה ויובא לאישורה.
חיים כץ: אחרי קריאה ראשונה.
חיים כץ: תקריאי בבקשה את הצעת החוק.
<נעה בן שבת: הצעת חוק הודעה לעניין קבלה לעבודה, התשע"ה-2014 הגדרות בחוק זה – "הודעה" – הודעה בכתב, לרבות הודעה באמצעי דיגיטלי.
<נעה בן שבת: "הליכי מיון לעבודה" – לרבות ראיון, בחינה וכל בדיקה אחרת בהשתתפות מועמד לעבודה, הנדרשת לשם בחינת התאמתו של המועמד לעבודה.
<נעה בן שבת: "השר" – שר הכלכלה.
<נעה בן שבת: מסירת הודעה למועמד לעבודה מעסיק ימסור למועמד לעבודה שהשתתף בהליכי מיון לעבודה הודעה בדבר התקדמות הליכי המיון לעבודה לא יאוחר מתשעים ימים מתחילת השתתפותו בהליכי המיון ואחת לתשעים ימים לפחות מאותו מועד ואילך.
<נעה בן שבת: מעסיק ימסור למועמד לעבודה שהשתתף בהליכי מיון לעבודה הודעה בדבר החלטתו על אי קבלתו לעבודה – כמובן, אם הוא מקבל אותו לעבודה, הוא ממילא מוסר לו הודעה - לא יאוחר מ-14 ימים מהיום שבו התקבל אדם לעבודה במשרה או בתפקיד שלגביהם התקיימו הליכי המיון.
<נעה בן שבת: תוכן ההודעה הודעות לפי סעיף 2 יכללו – אני אוסיף את המילים בין השאר וכמובן הן אמורות לכלול גם את תוכן ההודעות - את כל אלה: שם המעסיק ושם המועמד לעבודה.
<נעה בן שבת: תאריך תחילת הליכי המיון לעבודה, והגורם שבאמצעותו מתבצעים הליכי המיון ככל שאינו המעסיק.
חיים כץ: בנוסח הזה שהקראת יהיה צריך לעשות שינויים אחרי קריאה ראשונה כי הוא לא נוסח נכון.
חיים כץ: אם הוא יחליט לבטל את המשרה, לצורך העניין לפי הנוסח הזה הוא לא צריך להודיע לו.
חיים כץ: 14 יום מיום קבלת מישהו אחר לתפקיד.
חיים כץ: אם הוא לא קיבל מישהו אחר, הוא לא צריך להודיע.
<נעה בן שבת: נכון, אבל אז - - -
<נעה בן שבת: התפקיד או המשרה שלגביהם נערכים הליכי המיון שבהם השתתף המועמד לעבודה.
<נעה בן שבת: שמו של שולח ההודעה מטעם המעסיק ותפקידו.
<נעה בן שבת: אני מציעה להוריד את סעיף העונשין ולכן לא אקרא אותו.
<נעה בן שבת: סמכות שיפוט לבית דין אזורי לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך שעילתו בחוק זה.
<נעה בן שבת: דין המדינה לעניין חוק זה, חוק המדינה כדין כל מעסיק אחר.
<נעה בן שבת: שמירת זכויות הוראות חוק זה באות להוסיף על זכותו של מועמד לעבודה לקבלת מידע מכוח דין, צו הרחבה, הסכם קיבוצי או חוזה.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת אם יש לגבי מועמדים לעבודה הוראות כאלה אבל אם יש, זה בא להוסיף עליהן.
<נעה בן שבת: ביצוע ותקנות השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
<נעה בן שבת: סייג לתחולה הוראות חוק זה לא יחולו לגבי מועמד לעבודה לתפקיד או למשרה שתקופת העבודה בהם אינה עולה על שלושים ימים, ואם היה המועמד לעבודה נער, אינה עולה על שבעה ימים.
<נעה בן שבת: השדר רשאי לקבוע, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, סוגי משרות, תפקידים או מקומות עבודה שהוראות חוק זה לא יחולו לגביהם.
<נעה בן שבת: זה נשאר בסמכות השר.
<נעה בן שבת: אם הוועדה תחליט כבר עכשיו להחריג או כבר אחרי הקריאה הראשונה.
חיים כץ: אחרי קריאה ראשונה נעשה דיון יותר ממצה בעניין.
<נעה בן שבת: תיקון חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2011, בתוספת השנייה, בחלק א', בסופו יבוא: "(20) מסירת הודעה למועמד לעבודה על קבלה או אי קבלה לעבודה לפי סעיפים 2 ו-3 לחוק הודעה לעניין קבלה לעבודה התשע"ה-2014".
<נעה בן שבת: אמרנו שזה ייכנס לקריאה ראשונה ונדון בזה אחרי הקריאה הראשונה.
<נעה בן שבת: תחילה והוראת מעבר תחילתו של חוק זה.
<נעה בן שבת: ..........
<נעה בן שבת: ימים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
<נעה בן שבת: צריך יהיה לקבוע מועד תחילה.
<נעה בן שבת: לעניין הליכי מיון לעבודה לעניין משרה או תפקיד, שביום התחילה טרם התקבלה החלטה על קבלת אדם לעבודה לגביהם, תימסר הודעה לפי סעיף 2 בתוך תשעים ימים מיום התחילה.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים כאן והם חמישה במספר אישרו את הצעת החוק להכנה לקריאה ראשונה ואני מקווה שהיא תעבור במליאה.
חיים כץ: אחרי שהיא תעבור במליאה, אנחנו נדון בהסתייגויות שהועלו כאן וניכנס לעומקו של החוק ונראה איך אנחנו מוציאים חוק שייתן מענה מזערי לאלה שבאים ומבקשים להיקלט במעגל העבודה.
חיים כץ: יום שני, ב' בכסלו, ה-24 בנובמבר 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: אנחנו התכוננו ורצינו להעלות את הנושא הזה היום ואפילו שמענו את שר הרווחה אומר בתקשורת שהיום יאושרו התקנות.
חיים כץ: להפתעתנו פנה שר הרווחה אלי במכתב האומר: "לכבוד חיים כץ, יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: אדוני היקר, הנדון: תקנות הביטוח הלאומי, ביטוח סיעוד, קצבת ילד נכה.
חיים כץ: לצערי אבקש לדחות את הדיון בנושא תקנות הביטוח הלאומי (קצבת ילד נכה) בשל סיבות טכניות משפטיות".
חיים כץ: אני לא יודע מה להגיד, אבל מאחר ואני חושב ששר הרווחה – ואני לא אומר את זה סתם - בכל זאת הוא רגיש חברתית והוא פועל על מנת לנסות ולעזור לאוכלוסיות החלשות, אני מבקש לכבד את בקשתו ולכן אני דוחה את הדיון.
חיים כץ: יום שני, ב' בכסלו התשע"ה, ה-24 בנובמבר 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק הפסיכולוגים (תיקון מס' 7) (פרסום ההחלטות של ועדת המשמעת), התשע"ה-2014, של חברת הכנסת מרב מיכאלי וחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
חיים כץ: זאת הזדמנות טובה לתת לך היום מתנה ליום הולדתך.
מרב מיכאלי: תודה רבה ליושב ראש על הברכות.
מרב מיכאלי: אנחנו אסירות תודה.
חיים כץ: הן באות מהלב.
אורלי לוי אבקסיס: מצטרפים.
חיים כץ: באווירה אופטימית זאת, אנחנו נגיע להצעת חוק הפסיכולוגים, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
חיים כץ: מציעות החוק, בבקשה.
מרב מיכאלי: אדוני, אני חושבת שעמדנו כאן
מרב מיכאלי: בהרחבה בדיון הקודם על הצורך להגן על הציבור ועל המטופלות והמטופלים, גם אלה שמטופלות בפועל וגם אלה שבפוטנציאל, מפני שימוש לרעה בכוח שיש בידי מטפל ואלוהים יודע כאשר יש כוח גדול מאוד בידי מטפלת ומטפל.
מרב מיכאלי: אמרנו לפרוטוקול שאכן אי דיווח הוא לא רק עבירה פלילית אלא גם עבירת משמעת באופן שלא משתמע לשתי פנים וגם עדכנו את הסעיף של חובת הדיווח של ועדת המשמעת עצמה על מנת שהציבור תדע אם אכן יש מטפל שעבר עבירת משמעת, אם זאת אינפורמציה שחייבת להיות זמינה לציבור, כמובן תוך הגנה על חסרי הישע או מטופלות ומטופלים שהיו בתהליך.
מרב מיכאלי: אני רוצה לברך על כך שהחוק הזה עובר והדברים יתקיימו כמו שצריך.
אורלי לוי אבקסיס: האמת היא לא נותר לי חוץ מאשר לברך.
אורלי לוי אבקסיס: מרב עשתה את רוב העבודה כאן ואני רוצה להגיד לה תודה ובמסגרת זאת לומר כמה הוועדה הזאת יודעת לחוקק.
אורלי לוי אבקסיס: זאת אולי הוועדה המחוקקת גם בהצעות חוק פרטיות, ואין כאן אינטרס לעכב שום דבר.
אורלי לוי אבקסיס: לראיה, החוקים האלו עוברים.
חיים כץ: אורלי לוי מפרגנת לחברים.
חיים כץ: יש לה זכות גדולה שהיא לא עושה חשבונות קטנים.
חיים כץ: מי שראוי לדעתה – ולא שתמיד דעתה צודקת – היא מפרגנת לו, מתנהגת ביושר ובהגינות.
חיים כץ: מי ייתן וירבו הרבה פוליטיקאים כמוך.
אורלי לוי אבקסיס: מה אנחנו עושים לגבי השמטת הפרטים כדי לזהות?
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על כך שברירת המחדל היא שהמטופל הוא המתלונן, במקרה שהמתלונן הוא לא המטופל, הכלל הוא הסתרת שם המטופל.
<נעה בן שבת: השאל היא מה קורה כאשר מדובר בידוען ואפשר לזהות אותו בלי לכתוב את שמו אלא כותבים עליו פרטים לפיהם ניתן לזהות אותו.
<נעה בן שבת: לכן מוצע, כמו שמדובר על הפסיכולוג.
<נעה בן שבת: בפסיכולוג אנחנו אומרים שהוא לא עבר עבירת משמעת, ההחלטה היא שהוא לא עבר עבירת משמעת, משמיטים את הפרטים שיש בהם כדי לזהותו ומפרסמים בעילום שמו אלא אם כן הוא ביקש זאת.
<נעה בן שבת: אם הפסיכולוג מבקש, מציינים את שמו.
<נעה בן שבת: בסופו של דבר אנחנו משאירים את הכול לשיקול דעת ועדת המשמעת שיכולה להורות מטעמים מיוחדים על הוראות מיוחדות לעניין הפרסום אבל ברירת המחדל תהיה שכאשר הוא עבר עבירת משמעת, מפרסמים את זה בציון שמו ובעילום שם המטופל והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותו, ולעומת זאת כאשר ההחלטה היא שהוא לא עבר עבירת משמעת, מדובר בפרסום בעילום שם הפסיכולוג אלא אם כן הוא ביקש לפרסם זאת ובהשמטת פרטי המטופל והמתלונן.
חיים כץ: יש כאן מישהו שרוצה להגיד משהו?
<נעה בן שבת: הצעת חוק הפסיכולוגים (תיקון מס' 7) (פרסום ההחלטות של ועדת המשמעת), התשע"ה-2014 תיקון סעיף 46 בחוק הפסיכולוגים, התשל"ז-1977 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 46, במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) (1) מצאה ועדת המשמעת כי פסיכולוג עבר עבירת משמעת והחלטתה הפכה סופית, יעמיד המנהל את דבר החלטת ועדת המשמעת, בציון שם הפסיכולוג ותוך עילום שם המטופל הנוגע בדבר או המתלונן, לפי העניין, והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותם – כמובן לזהותם, מתייחס למטופל ולמתלונן - לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובכל דרך נוספת שיורה, ויאפשר למעוניינים בכך לקבל העתק ממנה, והכול אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו על ידה.
<נעה בן שבת: (2) מצאה ועדת המשמעת כי הפסיכולוג לא עבר עבירת משמעת והחלטתה הפכה סופית, יעמיד המנהל לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד בריאות ובכל דרך נוספת שיורה את נוסח ההחלטה שוועדת המשמעת התירה לפרסום ויאפשר למעוניינים בכך לקבל העתק ממנה.
<נעה בן שבת: ועדת המשמעת תקבע את הנוסח שיותר לפרסום, תוך עילום שם הפסיכולוג והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותו ותוך עילום שם המטופל הנוגע בדבר או המתלונן, לפי העניין, והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותו, והכול אלא אם כן הורתה אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו על ידה.
<נעה בן שבת: לבקשת הפסיכולוג, תפרסם הוועדה את החלטתה בציון שמו".
<נעה בן שבת: תחולה הוראות סעיף 46(א) לחוק העיקרי, כנוסחו בחוק זסה, יחולו על החלטות ועדת המשמעת שניתנו מיום תחילתו של חוק זה ואילך.
חיים כץ: מי בעד אישור הצעת חוק הפסיכולוגים (תיקון מס' 7) (פרסום ההחלטות של ועדת המשמעת), התשע"ה-2014?
חיים כץ: כל חברי הכנסת הנוכחים – את מחליפה את מיקי רוזנטל – והם חמישה במספר, אישרו את הצעת החוק כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
חיים כץ: אני מקווה שזאת תהיה המתנה ליום הולדתך שמוגשת לך על ידי ועדת העבודה והרווחה והיא תעבור במהרה בכנסת ועוד לפני שהכנסת תתפזר, כך שעוד חוק יירשם בספר החוקים של מדינת ישראל לכבודך ולכבוד חברת הכנסת אורלי לוי .
מרב מיכאלי: אני רוצה להודות לחברתי אורלי לוי ולך אדוני היושב ראש, לנעה ולכל שאר העוסקות והעוסקים במלאכה על השיתוף והמאמץ הראוי.
חיים כץ: על סדר היום הצעה לסדר היום, ואני מברך את חברי הכנסת המגישים ואני אקריא רק את שמות חברי הכנסת שנמצאים כאן.
חיים כץ: גם בחקיקה, גם אם חבר כנסת חתום על החוק והוא לא בא לדיונים, הוא חתם סתם.
חיים כץ: במקרה הזה אני רואה את השמות ואלה לא חתמו סתם אבל הם אינם כאן.
חיים כץ: הצעתם של חברי הכנסת איתן כבל, דב חנין, אילן גילאון, יעקב ליצמן.
חיים כץ: קודם כל, אני מודה לכם על שהעליתם את הנושא לסדר היום.
חיים כץ: יש לנו עוד ברכות.
חיים כץ: מרב מיכאלי שראיתי אותה כאן היום חוגגת יום הולדת ואפילו בתו הקטנה של מגיש ההצעה לסדר, היום היא בת שש.
חיים כץ: שחר, הילדה של איתן.
חיים כץ: איתן, הרבה מזל טוב.
חיים כץ: הברכה הכי גדולה, ואני אומר את זה כמי שבא מארגון עובדים שלא שבת עשרות שנים, לניסנקורן, יושב ראש ההסתדרות, על סכסוך עבודה שמנסה לפתור רעה חולה במשק הישראלי.
דב חנין: אלמלא זו הייתה הכנסת, היינו מוחאים כפיים.
חיים כץ: הוא בא לפתור רעה חולה במשק הישראלי.
חיים כץ: הוא הכריז על סכסוך עבודה לגבי שכר מינימום, עבודה קבלנית ואי יישום צו ההרחבה של קליטת אנשים עם מוגבלויות לעבודה.
חיים כץ: אני חושב ששלושת הגורמים האלה ביחד, אחרי שציינו בשבוע שעבר את יום העוני בישראל, יכולים לתת פתרונות לעוני בישראל.
חיים כץ: עת אנחנו מדברים על זה, עדיין שירות התעסוקה שובת ותראו כמה עשרות אלפי מובטלים לא מקבלים דמי אבטלה והגורמים השלטוניים יושבים בשקט.
חיים כץ: הם עסוקים בדברים אחרים, בדברים שברומו של עולם.
חיים כץ: מתי הגורמים השלטוניים יבינו שהמדינה שלנו בנויה מאנשים - ממני, ממך, ממנו - ולא ישחקו רק מלמעלה?
חיים כץ: צר לי שכך הדבר.
חיים כץ: צר לי שיש 700 אלף עובדים שבאים בבוקר לעבודה ולא מגיעים לסף המס.
חיים כץ: צר לי שיש כ-700 אלף או 800 אלף ילדים שמוגדרים עניים וצר לי שאנחנו צריכים להילחם על הזכות של העובד לקום בבוקר, לבוא לעבודה, להתפרנס בכבוד ולחזור הביתה לבית מלא אור ומלא בריאות.
חיים כץ: אני שמח על ההצעה לסדר של חברי הכנסת שהגישו אותה ואני שמח ומודה לך על סכסוך העבודה.
חיים כץ: אני מקווה שלא נצטרך להשבית את המשק ואני מקווה שהדיונים טרום ההשבתה יביאו לפתרון הסכסוך כי המטרה של העובדים במשק הישראלי, כפי שאמרתי, לבוא לעבודה, לעבוד חכם, להתפרנס בכבוד ולא לשבות.
חיים כץ: אני מקווה שאתה תעשה את העבודה הזאת.
חיים כץ: בבקשה, חבר הכנסת איתן כבל, ראשון המציעים את ההצעה לסדר.
איתן כבל: תודה אדוני היושב ראש, חבריי וחברותי חברי הכנסת, יושב ראש ההסתדרות, ברוכים הבאים.
איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לומר כמה נקודות מאוד מרכזיות.
איתן כבל: החלטתי להניח את ההצעה הדחופה הזאת לסדר, בקשה לדיון מהיר, והצטרפו אלי ממש מכל סיעות הבית.
איתן כבל: גם פניתי באופן אישי ליושב ראש ההסתדרות וביקשתי שיגיע לכאן היום ואכן הוא בא באהבה לדיון הזה.
איתן כבל: יש נושאים שמכמתים בתוכם את כל הסיפור הכלכלי והחברתי במדינת ישראל.
איתן כבל: הנושא הזה של שכר המינימום הוא ראש וראשון.
איתן כבל: הוא ראש וראשון כי סביבו – כשיש לנו שלושה וחצי עובדים במדינת ישראל, ואני אשתדל לא לדבר במספרים היום, כי אין דבר שזורק אותך אם אתה מתחיל עם המספרים – כמיליון עובדים בישראל משתכרים שכר מינימום, כ-4,300 שקלים.
איתן כבל: 4,300 שקלים במדינת ישראל ואני שואל מי יכול לחיות באיזשהו מקום ברמת שכר כזאת?
איתן כבל: 23 שקלים לשעה.
איתן כבל: שלום אדוני יושב ראש מפלגת העבודה, יושב ראש האופוזיציה.
איתן כבל: ברוכים הבאים.
איתן כבל: ברשותכם, אני שב ואומר את הדבר הזה.
איתן כבל: זה הנושא המרכזי.
איתן כבל: חבריי וחברותי חברי הכנסת, אדוני יושב ראש ההסתדרות, גם אני באופן אישי אמרתי לך ללכת בכוחך זה ונעשה את הכול כדי שהנושא הזה יקרום עור וגידים.
איתן כבל: כל הדיבור שהייתי בו לצדו של עמיר פרץ עת היה יושב ראש מפלגת העבודה, כאשר דובר אז על אלף דולר, אתם זוכרים כמה קיתונות של גיחוך וכמה מלים של גיחוך נשפכו סביב העניין הזה?
איתן כבל: איזה ביזוי, איזה חיבוט עשו לו בזמנו.
איתן כבל: כשאנחנו מסתכלים לאחור ואומרים שאין אלוהים, על זה היה הוויכוח?
איתן כבל: על זה היה הוויכוח אז?
איתן כבל: אנחנו מנסים לחשוב במושגים של היום איך בכלל חיו אז ואני חוזר ואומר לכם, אדוני היושב ראש, שכל כנסת ישראל צריכה בעניין הזה להתכנס.
איתן כבל: תקציב המדינה מאכלס בתוכו כל כך הרבה עניינים וכל כך הרבה דברים אבל יש נושא אחד שכל כנסת ישראל יודעת וצריכה להתאחד סביבו וזה הנושא הזה כי הוא חוצה את כל הנושאים הכלכליים מיוקר המחיה, העלאת פריון העבודה, העלאת אזרחי מדינת ישראל מעל קו העוני.
איתן כבל: אין כמעט נקודה שהנושא הזה שקוראים לו שכר מינימום לא מטפל בו.
איתן כבל: בואו נחשוב, חברים יקרים, כאשר ההסתדרות ואנחנו מדברים על להגיע לשלושים שקלים, זה כל כולה כמו שאומרים, כולה 5,300 שקלים.
איתן כבל: מישהו יחשוב שכאן נעשית איזושהי מהפכה יוצאת דופן, אבל ממש לא.
איתן כבל: אין כאן אחת או אחד, בוודאי מחברי וחברות הכנסת, שלא היה בבית כזה.
איתן כבל: לא כולן צריכות להיות משפחות מהסף הנמוך, מהעשירון התחתון ביותר.
איתן כבל: אנחנו מדברים על אוכלוסיות של אנשים שקמים בבוקר לעבודה, קמים כל בוקר שני בני הזוג ויוצאים לעבוד.
איתן כבל: אנחנו לא מדברים על אנשים שמתבטלים.
איתן כבל: אנחנו לא מדברים על אנשים שלא רוצים לעבוד ולהיות חלק יצרני בשוק העבודה.
איתן כבל: אנחנו מדברים על אנשים שקמים כל בוקר, יוצאים לעבודה בשעות לא שעות ועוסקים בכל עבודה.
איתן כבל: אין שום עבודה שמבזה את בעליה.
איתן כבל: זאת האוכלוסייה שעושה ולוקחת כל עבודה.
איתן כבל: זאת האוכלוסייה שברוב המקרים גם מוצאת את עצמה לא בדיוק בתנאי עבודה נלווים מעבר.
איתן כבל: זאת אוכלוסייה אנחנו ניכנס ונראה באיזה תנאים היא עובדת ומה הם התנאים שעומדים לרשותה.
איתן כבל: זאת באמת אוכלוסייה שנמצאת בסף, לא רק של השכר אלא גם היחס אליה, כמו איזשהו כלי, כמו חפץ בחלק לא קטן מהמקומות.
איתן כבל: לכן חברותיי וחבריי חברי הכנסת, כיוון שהרשימה ארוכה – ואני שמח שהיא ארוכה – ואנחנו רוצים לתת את זכות הדיבור לכולם, אני רוצה להזכיר שיש קמפיין בו התחילה גם תנועת "שמאלה" ויושב כאן יפתח דבוש ואני מקווה מאוד שתינתן לו זכות הדיבור.
איתן כבל: אני עצמי חלק מהקמפיין הזה.
איתן כבל: עשיתי שלושים כפיפות שמיכה ואני חושב שאנחנו נצטרך להגיע לתודעה הרבה יותר גבוהה.
חיים כץ: אם אתה רוצה שהוא יוכל להתייחס, תקצר.
איתן כבל: אני מדבר לפי הגובה שלי היום ולא לפי מה שאני חושב שאני צריך.
איתן כבל: לכן, חברים יקרים, אני אומר לכם שאני פונה אל כולם, ממש בדחילו ורחימו, ובוודאי לאוצר ובוודאי לכל מי שידו בעסק הזה, בואו נתאחד סביב המאבק.
איתן כבל: לא להעלות בשקל, שניים ושלושה שקלים כי גם להגיע לשלושים שקלים זה מעט מאוד.
דב חנין: מכובדי יושב ראש ההסתדרות, אדוני יושב ראש האופוזיציה.
דב חנין: אנחנו אכן עוסקים כאן במאבק החברתי החשוב ביותר במדינת ישראל.
דב חנין: מדברים אצלנו הרבה על יוקר המחיה.
דב חנין: הצד השני של בעיית יוקר המחיה הוא נומך השכר.
דב חנין: השכר בישראל נמוך.
דב חנין: השכר בישראל נמוך מדי.
דב חנין: כשמדברים על העלאת שכר, צריך להתחיל מהשכר שהוא הכי נמוך, שכר המינימום.
דב חנין: לכן העלאת שכר המינימום דרושה, חיונית ודחופה.
דב חנין: חברות וחברים, ציינו בשבוע שעבר את יום העוני.
דב חנין: 55 אחוזים מהעניים בישראל הם אנשים עובדים.
דב חנין: אנשים שקמים בבוקר, יוצאים לעבודה, חוזרים בלילה לילדים אחרי יום קשה של עבודה ועדיין הם נמצאים מתחת לקו העוני.
דב חנין: האנשים האלה הם גם העניים הוותיקים, אבל גם עניים חדשים.
דב חנין: גם צעירים, גם סטודנטים, גם אנשים שנמצאים בתחילת הדרך, גם אנשים שאנחנו רוצים לאפשר להם תחילת דרך מוצלחת בתוך שוק העבודה.
דב חנין: לכן המאבק הזה כל כך צודק, כל כך ראוי וכל כך נכון.
דב חנין: אנחנו בחודש מאי, אדוני היושב ראש, הנחנו על שולחן הכנסת את הצעת החוק של 64 חברי כנסת כמעט מכל סיעות הבית, למעט סיעה אחת.
חיים כץ: איזו סיעה?
דב חנין: של שר האוצר, לצערי.
חיים כץ: אף אחד מ-19 חברי הכנסת לא חשב שצריך להצטרף?
דב חנין: הייתה שם משמעת סיעתית.
תמר זנדברג: הם יחכו שמעמד הביניים יגיע לקו העוני ואז אולי יצטרפו.
אילן גילאון: מי אמר שאין להם אידיאולוגיה?
דב חנין: כמה אנשים מ-יש עתיד רצו לחתום.
חיים כץ: הם נזהרו מהעונש.
דב חנין: בכל מקרה, מכל סיעות הבית האחרות, כולל נשיא המדינה הנבחר ראובן רובי ריבלין שהיה אז חבר כנסת, חתמו על הצעת החוק הזאת להעלות את שכר המינימום לשלושים שקלים לשעה - אגב, עוד אלמנט אחד חשוב שאני אזכיר אותו למען הדיוק – וגם להצמיד את שכר המינימום לפריון העבודה.
דב חנין: זה מנגנון ההצמדה הכי צודק, הכי נכון, הכי ראוי ואותו צריך להחיל במשק הישראלי.
דב חנין: 64 חברי כנסת חתמו על הצעת החוק הזאת כי התמיכה ברעיון הזה של העלאת שכר המינימום חוצה מגזרים, מגיעה מכל הכיוונים, צעירים, מבוגרים, אנשי פריפריה, יהודים, ערבים, ברשתות החברתיות ומחוץ לרשתות החברתיות.
דב חנין: מאז שהעלינו את הצעת החוק הזאת, אנחנו שמענו גם קולות של ביקורת וכדאי לומר כאן שלביקורת הזאת יש תשובות מצוינות.
דב חנין: מאיימים עלינו בעליית האבטלה.
דב חנין: אנחנו היינו בסרט הזה.
דב חנין: ב-2006 עלה שכר המינימום, שיעור האבטלה בישראל היה 7.7 אחוזים, אחרי ההעלאה הוא ירד ל-6.4 אחוזים.
דב חנין: העלאת שכר המינימום לא העלתה את שיעור האבטלה.
דב חנין: מאיימים אלינו שיהיה משבר כלכלי, שהמשק נמצא במיתון.
דב חנין: כמו שלימד אותנו הכלכלן הקלאסי קיינס, כאשר המשק נמצא במיתון, מה שצריך לעשות זה להזרים יותר כסף לאותם אנשים שאין להם כסף, לאלה שנמצאים למטה כדי שהם יוכלו לקנות יותר וכדי שהם יוכלו להמריץ את הפעילות הכלכלית.
דב חנין: העלאת שכר המינימום לכן לא יוצרת אבטלה ולא יוצרת משבר כלכלי אלא היא דרך טובה להמריץ את הפעילות הכלכלית במשק.
דב חנין: יש ניסיון בעולם ולא רק בארץ שמראה לנו שהעלאת שכר המינימום נכונה לא רק מבחינה חברתית אלא גם מבחינה כלכלית.
דב חנין: שכר המינימום בישראל נמוך מאוד.
דב חנין: בארצות הברית הנשיא אובמה מנהל מערכה להעלאת שכר המינימום הפדרלי לעשרה דולר לשעה.
דב חנין: בסיאטל בארצות הברית העלו את שכר המינימום במשאל ל-15 דולר לשעה.
דב חנין: בבחירות נובמבר בארצות הברית, הרפובליקאים ניצחו בכל מקום אבל בכל מקום שהיה בו משאל על שכר המינימום, כולם הצביעו בעד שכר המינימום כולל אלה שהצביעו בעד הרפובליקאים שמתנגדים לשכר המינימום.
דב חנין: לכן עמיתיי חברי הכנסת, הדרישה הזאת היא דרישה מאוד נכונה וצודקת.
דב חנין: יש שאלות שצריך לפתור אותן.
דב חנין: צריך לסייע לעסקים קטנים אבל רוב העובדים בשכר מינימום הם עובדי המערכת הציבורית, עובדים של המדינה, של הרשויות המקומיות, עובדים של תאגידים גדולים, עובדי קבלן.
דב חנין: אלה רוב העובדים בשכר מינימום.
דב חנין: לעסקים קטנים צריך לסייע בהחלט ויש דרכים לסייע להם אבל אי אפשר לסבסד עסקים קטנים על ידי שכר רעב לעובדים.
דב חנין: זאת בוודאי לא הדרך לסייע לעסקים קטנים.
דב חנין: אני רואה כאן גם את נציגי הנכים שגם להם צריך לסייע וצריך לתת להם עזרה כי הם בוודאי יהיו בקושי אבל לא באמצעות סבסוד של שכר רעב.