GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קארין אלהרר: נשים עם מוגבלות נפשית יכולות להיות עם 40% נכות רפואית כפי שנדרש בחוק, אבל עם 100% אי כושר השתכרות.
<קובי כהן: זה עדיין יוצר בעיות ברמה של נשים שיש להן השתכרות מעבר לתקרה.
<קובי כהן: ההערה השנייה, שהיא יותר בעייתית, היא הנושא של ההתניה לגבי הקביעה או הזכאות לתוספת המיוחדת.
<קובי כהן: התוספת המיוחדת מותנית בהצהרה שהמבוטחת צריכה להגיש למוסד על אי מסוגלות הורית.
קארין אלהרר: היא לא מצהירה על אי מסוגלות הורית.
<קובי כהן: זה מה שכתוב.
קארין אלהרר: האישור הרפואי שאומר שהיא לא מסוגלת לטפל בילד הוא אישור זמני, טכני, שאין בו דבר וחצי דבר להשפיע על המסוגלות ההורית של האישה.
<קובי כהן: מאיפה היא מנפיקה את זה?
קארין אלהרר: היא מנפיקה את זה מרופא מטפל או מרופא משפחה.
אילן גילאון: החוק עבר.
אילן גילאון: יש לי טענות כמוך וקצת יותר לגבי נושאים רבים.
<מיכל מזוז: האישור הזה נדרש גם מיולדת שאינה נכה, עברה תקופת הכשרה, אך במהלך הלידה קרה משהו שלא מאפשר לה לטפל בילד.
<מיכל מזוז: גם היא נדרשת בחוק הביטוח הלאומי להמציא את האישור הזה.
<מיכל מזוז: זה לא אישור שקשור לעצם היותה נכה.
<קובי כהן: היא לא מצהירה שהיא לא מסוגלת לטפל בילד.
אילן גילאון: המשמעות שבן הזוג יכול לקבל את זה במקומה.
אילן גילאון: זאת כל המשמעות של זה.
<קובי כהן: הדבר הזה יוצר חשש אמיתי.
אילן גילאון: כל הזמן יש חשש.
<קובי כהן: זה יגרום למצב שנשים יימנעו להגיש תביעות מהחשש שיעוטו עליהן כמו עיט בנושא של החזקת הילדים.
קארין אלהרר: שמעתי את הדברים.
קארין אלהרר: אני מבינה את החשש שאתה מעלה.
קארין אלהרר: מדובר באישור רפואי גרידא, שאומר שהיא לא מסוגלת טכנית לטפל, לקלח, להרים, לנדנד.
<קובי כהן: מסוגלות הורית פרופר.
<מיכל מזוז: זו לא מסוגלות הורית.
<מיכל מזוז: זה קיים גם היום.
<קובי כהן: כתוב "מסוגלות הורית".
קארין אלהרר: אין את המילים "מסוגלות הורית".
אילן גילאון: אתה יודע מה אתה עושה?
אילן גילאון: לזה קוראים הערת קיטבג.
אילן גילאון: אתה נותן רעיונות איפה שלא צריך לתת אותם.
אילן גילאון: כאן יש התייחסות לדבר אחד - לתשלום העברה.
<קובי כהן: הרעיון הוא לנצל את ההטבה ואת החוק הנפלא הזה.
אילן גילאון: זה לא קשור לנושא הזה.
אילן גילאון: כאן מדובר על תשלום העברה.
אילן גילאון: אם האישה לא יכולה לעשות את זה, בן הזוג יכול לעשות את זה.
<נעה בן-שבת: תקנות הביטוח הלאומי (תשלום מיוחד בעד יילוד של אישה שנפטרה) (תיקון), התשע"ה-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 62,62א ו-400 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק), בהתייעצות עם מועצת המוסד לביטוח לאומי לפי סעיף 12 לחוק, ובאישור ועדת עבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוספת שם 1.
<נעה בן-שבת: בראש תקנות הביטוח הלאומי (תשלום מיוחד בעד יילוד של אישה שנפטרה), התשל"ג-1973, (להלן – התקנות העיקריות), יבוא: "תקנות הביטוח הלאומי ( תשלום מיוחד בעד יילוד), התשל"ג-1973".
<נעה בן-שבת: אנחנו לא מדברים רק על יילוד של אישה שנפטרה, אלא על תשלום מיוחד על יילוד.
<נעה בן-שבת: תיקון הפתיח 2.
<נעה בן-שבת: בפתיח לתקנות העיקריות, במקום "לפי סעיפים 103א ו-242 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשכ"ח-1968" יבוא "לפי סעיפים 62, 62א ו-400 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995( להלן – החוק)".
<נעה בן-שבת: תיקון תקנה 1 3.
<נעה בן-שבת: בתקנה 1 לתקנות העיקריות – בתקנת משנה (א), במקום "92" יבוא "40" ובמקום "(להלן – המבוטחת)" יבוא "(להלן – מבוטחת שנפטרה)"; התיקון הוא תיקון טכני של מספר הסעיף.
<נעה בן-שבת: אנחנו מפנים לחוק המעודכן.
<נעה בן-שבת: אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(א1) מבוטחת לפי סעיף 40 לחוק שנקבעה לה דרגת אי כושר להשתכר בשיעור 100%, וניתן לה אישור רפואי שלפיו היא אינה מסוגלת לטפל ביילוד שילדה (בתקנות אלה – מבוטחת נכה), והיא הורה עצמאי, ישלם המוסד בעד כל יילוד שנולד באותה לידה והנמצא בישראל, קצבה חודשית מיוחדת בשיעור של 30% מהשכר הממוצע כהגדרתו בסעיף לחוק במשך תקופה של שלושה חודשים ממועד הלידה; לעניין זה – "אישור רפואי" ו-"הורה עצמאי" – כהגדרתם בסעיף 62א לחוק.
<נעה בן-שבת: " פה, באישור הרפואי, אנחנו מפנים לאותו עיקרון של אישור רפואי שקיים ממילא בחוק עבודת נשים לעניין אי המסוגלות לטפל בילד - אותו טיפול טכני שמדובר עליו.
<נעה בן-שבת: זה גם מה שמופיע בחוק העיקרי שהתקנות נקבעות לפיו.
<נעה בן-שבת: אני רוצה לציין שהסכום שמדובר בו היום הוא סכום של כ-2687 שקלים.
<אסתר נמרודי: 2727 שקלים.
<נעה בן-שבת: אם זה 2700, אנחנו לא צריכים להפנות לסעיף 1 לחוק, אנחנו צריכים להפנות לסעיף 2 לחוק.
אילן גילאון: זה נקוב לפי - -?
<נעה בן-שבת: יש שכר ממוצע לפי סעיף 1 ושכר ממוצע לפי סעיף 2.
<נעה בן-שבת: עשוי להיות פער ביניהם.
<מיכל מזוז: אנחנו נבדוק את זה.
<נעה בן-שבת: לפי הגבוה ביניהם.
<נעה בן-שבת: תיקון תקנה 2 4.
<נעה בן-שבת: בתקנה 2 לתקנות העיקריות – בתקנת משנה (א), במקום "המבוטחת" יבוא "מבוטחת שנפטרה"; אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(א1) המוסד ישלם לבן זוגה של מבוטחת נכה תגמול מיוחד בעד פרק הזמן כאמור בתקנת משנה (ב), שתחילתו ביום הלידה, שבו הוא אינו עובד או אינו עוסק במשלח ידו לצורך הטיפול בילדו – ובתנאי שמתקיימים בו כל אלה: הוא עובד או עובד עצמאי כמשמעו בסעיף 40(ב)(1) לחוק, בשינויים המחויבים; שולמו בעדו דמי ביטוח משכרו כעובד או ששילם דמי ביטוח מהכנסתו כעובד עצמאי בעד 10 חודשים מתוך 14 חודשים שקדמו ליום הקובע או בעד 15 חודשים מתוך 22 החודשים שקדמו ליום הקובע; לעניין פסקה זו – "היום הקובע" – יום הלידה או היום שבו הפסיק לעבוד או לעסוק במשלח ידו לצורך הטיפול בילדו, לפי המאוחר";
קארין אלהרר: זאת תקופה ההכשרה הרגילה?
<מיכל מזוז: כן.
<נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על אותו תשלום.
<נעה בן-שבת: בחוק היו שתי אפשרויות: אפשרות תשלום מסוים לאישה שהיא הורה עצמאי - זה מה שקראנו בתקנה 1 - והתגמול המיוחד לבן הזוג.
<נעה בן-שבת: בתקנה משנה (ב), במקום "שנים עשר שבועות", יבוא "ארבעה עשר שבועות"; ואם חלות הסיבות שהיו מאפשרות למבוטחת להאריך את חופשת הלידה לפי סעיפים קטנים (ג) או (ד) שבסעיף 6 לחוק עבודת נשים, גם בעד תקופת הארכה לפי סעיפים קטנים (א) או (א)(1) בסעיף 51 לחוק.
<נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על כך שהתקופה המקסימאלית לתשלומים לבן הזוג, גם במקרה שהאישה המבוטחת נפטרה ובמקרה שהמבוטחת היא נכה, היא תקופה של 14 שבועות.
<נעה בן-שבת: המקרים של הארכה הם המקרים של אשפוז היילוד, או מקרים של לידה מרובת עוברים.
<נעה בן-שבת: בתקנת משנה (ג), במקום "כשיעור דמי פגיעה ליום לפי סעיף 53 לחוק כאילו היה בן הזוג זכאי לדמי פגיעה", יבוא "כשיעור דמי לידה ליום לפי סעיף 49 (ה)(3) לחוק כאילו היה בן הזוג זכאי לדמי לידה, ובמקום "בתקנה 1" יבוא "בתקנה 1(א) או א(1), לפי העניין".
<נעה בן-שבת: יש פה העלאה של דמי הלידה שמשולמים במקרה שהמבוטחת נפטרה.
<נעה בן-שבת: גם פה יש העלאה.
<נעה בן-שבת: דמי הפגיעה מחושבים לפי 75% מהשכר, דמי הלידה מחושבים לפי מלוא השכר.
<נעה בן-שבת: הוספת תקנה 2א.
<נעה בן-שבת: 5.
<נעה בן-שבת: אחרי תקנה 2 לתקנות העיקריות יבוא: "2א.
<נעה בן-שבת: פרטים נוספים רופא שהסמיך לכך המוסד (להלן – הרופא המוסמך) רשאי לדרוש בכל עת הבהרות ופרטים נוספים, לרבות רישומים רפואיים, בכל עניין הקשור לאישור הרפואי שניתן למבוטחת נכה לפי תקנה 1(א1) ולחוות דעתו בדבר מסוגלותה לטפל בילד.
<נעה בן-שבת: בהחלטתו בתביעה לתשלום מיוחד בעד מבוטחת נכה רשאי פקיד תביעות להביא בחשבון את חוות דעתו של הרופא המוסמך".
<נעה בן-שבת: אותו אישור רפואי בדבר המסוגלות יבוא לידי בדיקה אצל רופא המוסד.
<נעה בן-שבת: על סמך זה פקיד התביעות יכול לקבל - -
<מיכל מזוז: זה לא על סמך בדיקה, זה על סמך מסמכים.
<נעה בן-שבת: תיקון תקנה 3 6.
<נעה בן-שבת: בתקנה 3 לתקנות העיקריות, האמור בה יסומן (א) ואחריה יבוא: "(ב) לא תשולם למבוטחת נכה או לבן זוגה קצבה מיוחדת או תגמול מיוחד, לפי העניין, בעד תקופה שבעדה משולמים לה או לבן זוגה דמי לידה עבור אותו יילוד".
<נעה בן-שבת: אנחנו לא מגבילים את אי הכושר למי שלא זכאית לדמי לידה.
<נעה בן-שבת: אם היא בחרה לקבל את דמי הלידה, היא לא תוכל לקבל את התשלום המיוחד.
<נעה בן-שבת: היא יכולה לוותר על דמי הלידה, לקבל את אותו תשלום מיוחד אם מתקיימים בה התנאים לפי החוק.
<נעה בן-שבת: כנ"ל לגבי בן הזוג, אם זאת תקופה שבה הוא יכול היה לקחת את חופשת הלידה ולקבל את דמי הלידה.
<נעה בן-שבת: אי אפשר יהיה לקבל את התשלומים במצטבר.
<נעה בן-שבת: לעומת זאת, אני רוצה להדגיש – ביררתי עם המוסד לביטוח לאומי לגבי עמדתו, וגם אנחנו בדקנו את הנושא – אותה קצבה מיוחדת של בת הזוג אינה פוגעת בזכאותה לקצבת נכות.
<נעה בן-שבת: ביטול תקנה 5 7.
<נעה בן-שבת: תקנה 5 לתקנות עיקריות – בטלה.
<נעה בן-שבת: תחולה 8.
<נעה בן-שבת: הוראות תקנות אלה יחולו לגבי מבוטחת שילדה ביום תחילתו של חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 155), התשע"ד-2014 או לאחריו.
<נעה בן-שבת: זה חל ממועד כניסתו לתוקף של סעיף 62א לחוק.
אילן גילאון: חברים, אנחנו בדיון.
<בנימין שיינדל: התקנה השנייה דנה בעיקר בהתאמות שיש לעשות למקלטים שנבנו לפני המקלטים המונגשים שדנו עליהם קודם לכן.
<בנימין שיינדל: למעשה יש סוגים מסוימים של מקלטים, בעיקר במבני ציבור, במבנים שמיועדים לאנשים בעלי מוגבלות שבהם יש לבצע התאמות מסוימות כדי להנגיש את המקלטים שנבנו בעבר, לפני שהיו הסדרי נגישות.
אילן גילאון: זה כולל גם את המקלטים החוץ דירתיים שאנשים צריכים לגשת אליהם?
<בנימין שיינדל: כן.
אילן גילאון: כמו שבנו פעם.
<שמואל חיימוביץ': אזוריים.
<שמואל חיימוביץ': מקומות קיימים, יש תקנות מקום קיים.
אילן גילאון: לא מתחת לבניין.
<בנימין שיינדל: זה כולל את המקלטים הציבוריים.
<שמואל חיימוביץ': אבל בבסיס המקלטים האלה נדונו בתקנות מקום קיים והגדרנו מה רמת הנגישות שאנחנו מצפים.
<אייל לב ארי: עד הסף.
<אייל לב ארי: עד הפתח.
<שמואל חיימוביץ': בדיוק.
אילן גילאון: אבל לא בפנים.
<אבנר עורקבי: מתי התחולה של מקום קיים?
אילן גילאון: חברים, זה דיון ראשון.
<אבנר עורקבי: אתה אומר שבבניין קיים יש את התחולה.
<שמואל חיימוביץ': אמרתי שיש התייחסות.
אילן גילאון: זה נוגע למרחק מהמקום וכל הדברים האלה.
<בנימין שיינדל: כמו שרואים, לאחר פרק ההגדרות יש כאן את סעיף הסף של התקנה.
אילן גילאון: באיזו שנה הפסיקו?
<בנימין שיינדל: 1991.
<בנימין שיינדל: תקנה 2 מגדירה שהמקלט במבנה המיועד לאנשים עם מוגבלות ואין הוא מוסד חינוך או מוסד בריאות, יהיה נגיש לפי התקנות המפורטות ובנוסף ההסדרים הבאים.
<בנימין שיינדל: ראשית, יש בו מערכת אוורור וסינון לפי תקנות המפרטים.
<בנימין שיינדל: שנית, יבצעו בו התאמות נגישות נוספות לפי הוראות של מורשה נגישות.
<בנימין שיינדל: בנוסף לכך יש להנגיש את נתיב הגישה.
<בנימין שיינדל: כמובן יש מקרים שמראש ניתן לדעת שאי אפשר להנגיש כמו במקרה של חדר המדרגות.
<בנימין שיינדל: זה מצריך גם מעורבות של מורשה נגישות בעניין הזה.
<בנימין שיינדל: לגבי נתיב הגישה לפי תקנה 3.
<בנימין שיינדל: נתיב גישה כהגדרתו בתקנות המפרטים, למקלט שאינו מרחב מוגן דירתי ואינו מקלט מסוג א1 כהגדרתם בתקנות האמורות, בכל חלק של מקום ציבורי שאינו חדר מדרגות, יהיה דרך נגישה לפי הוראות הנגישות.
<בנימין שיינדל: תקנה 3(ב) אומרת שעל חדר מדרגות שהוא חלק מנתיב גישה יחולו הוראות פרק ב' לחלק ג' לתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) ופרט 8.130 לתוספת השנייה לתקנות האמורות.
<אבנר עורקבי: מה זה אומר?
<בנימין שיינדל: לאחר מכן יש צורך בהתאמות נגישות לבתי כיסא ולמקלחות, מה שגם נותן מענה בעיקר למקלטים הציבוריים והמקלטים הישנים.
<בנימין שיינדל: לאחר מכן יש הנגשת הסימון והשלטים, שזה חלק מהמקלטים שנבנו.
אילן גילאון: מה אתם אומרים בתוכן של הדברים האלה?
אילן גילאון: אחרי מבצע צוק איתן, אנחנו יודעים מה היה באר-שבע ובשכונות ותיקות שנבנו בשנות ה-60 וכולי, מבנים מקלקר.
<גולן ואך: היום חמישה אחוזים מהמקלטים הציבוריים – מהמקלטים בכלל, מהמיגון הקיים התקני – משמשים כמקלטים או חלקו נקרא מקלטים ציבוריים.
<גולן ואך: הדיון הקודם עסק בממ"דים שהם בעצם 31 אחוזים נוספים.
<גולן ואך: אנחנו מדברים כרגע על חמשת האחוזים, המקלטים הציבוריים שנמצאים במרחב שמחוץ לבתים שאליהם אזרח צריך להגיע.
אילן גילאון: אנחנו שואלים את מהות התיקון.
<בנימין שיינדל: זאת תקנה חדשה שדנה איך אתה מנגיש מקלטים קיימים היכן שניתן.
<בנימין שיינדל: זה לא תיקון המפרטים.
<בנימין שיינדל: רוב המקלטים שלנו כבר מונגשים מספר שנים.
<בנימין שיינדל: מה שלא הונגש עד עכשיו, הודענו לפני כן על תיקונים נוספים בפרטים ואיך אתה בונה מקלטים מעכשיו ואילך.
אילן גילאון: בנושא הירידה לתוך המקלט, יש לכם תיקון?
<ערן טמיר: לא כתוב שאלה המקלטים הקיימים.
אילן גילאון: אלה המקלטים הקיימים.
<ערן טמיר: אני מסתכל על סעיף התחולה.
<ערן טמיר: רק חדשים.
אילן גילאון: אלה מקלטים שהם חוץ ביתיים, חוץ דירתיים, חוץ מבנים.
<ערן טמיר: בסדר, אבל הם לא קיימים.
<אייל לב ארי: הסיפא של התחילה והתחולה, אם הכוונה היא למקלטים קיימים, האם באמת צריך להגיד שהתחולה היא תכנית שאושרה מיום התחילה.
<אייל לב ארי: בניין שהוא לאחר יום התחילה.
<אייל לב ארי: אם הכוונה בתוספת הזאת לבקשות להתאמות.
<בנימין שיינדל: יכול להיות שיש מבנים שהם לא היו מראש ידועים כמשהו שמיועד בעיקר לאנשים בעלי מוגבלות.
<בנימין שיינדל: יכול להיות שיש צורך לבצע הנגשות נוספות גם בעתיד.
<בנימין שיינדל: גם זה חלק מהתקנה הזאת.
<בנימין שיינדל: לא כל מבנה ידוע בדיוק מה השימוש ויכול להיות שהשימוש משתנה לאחר מכן.
<קריאה: בסעיף 6, סעיף התחולה, זה לא מה שכתוב.
אילן גילאון: תעזבו רגע את המספרים.
אילן גילאון: בואו נראה מה המציאות כרגע.
אילן גילאון: מה שנכון לגבי המקלטים האלה, שלגבי אנשים עם מוגבלות הם לא משמשים כלום כי לאף אחד אין זמן להגיע אליהם, כי כאשר הוא מגיע אליהם, הוא לא יכול לרדת אליהם.
אילן גילאון: האם בתחום הזה יש איזשהו שינוי שאתם מציעים אותו?
אילן גילאון: אפשר לעשות לו שינוי בוונטה, שינוי באסלה וכולי.
אילן גילאון: אנשים עם מוגבלות, המקומות האלה לא נגישים להם.
אילן גילאון: האנשים האלה לא ניגשים.
אילן גילאון: מבחינה סטטיסטית, יש הרבה יותר סכנה שהם ייפגעו בהליכה אל המקלט הזה מאשר שהם ייפגעו חס וחלילה מטיל בראש.
<בנימין שיינדל: זאת תקנה 2 שדנה בנושא של הנגשה נתיב הגישה למקלט.
<קריאה: גם תקנה 3.
<בנימין שיינדל: זה אחד ההסדרים המרכזיים.
אילן גילאון: ככל שהם מסבירים, אני מבין פחות.
<ישראל אבן זהב: שאלה.
<ישראל אבן זהב: פיקוד העורף המליץ באזעקות האחרונות להיכנס לחניוני רכב.
<ישראל אבן זהב: איך אתם מתייחסים לחניוני רכב יחד עם התקנות האלה?
<ישראל אבן זהב: זה למעשה מחסה, מה שקראו פעם, ולא מקלט.
<בנימין שיינדל: חניון רכב הוא לא מחסה.
<גולן ואך: חניוני רכב הם חלק מתכנית כוללת שעדיין נמצאת בתהליך של גיבוש ותכנון להנגשת או להתאמת כל המרחבים הציבוריים שטרם הוכרו כמרחב מוגן תקני, כפתרון טוב יותר מאשר מרחב פתוח.
<גולן ואך: זה לא כולל את הדבר הזה.
<גולן ואך: אנחנו מדברים כרגע על כך שחניון רכב בהתאם למצאי הקיים הוא טוב יותר מאשר שטח פתוח.
<ישראל אבן זהב: גם שם צריך לחשוב על שירותים וכל הדברים.
<גולן ואך: נכון.
<גולן ואך: זה חלק מתכנית שנקראת תכנית תמיר, תכנית שפיקוד העורף מוביל אותה יחד עם משרד הפנים.
<אייל לב ארי: נתחיל לקרוא ונראה אם יש הערות.
<אייל לב ארי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 14ד ו-27 לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר הפנים, עם הנציבות ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
<אייל לב ארי: הגדרות בתקנות אלה – "הוראות הנגישות" – הוראות הנגישות לפי חוק התכנון והבנייה, כהגדרתן בסעיף 19א לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 (להלן – חוק השוויון).
<אייל לב ארי: "מבנה המיועד לאנשים עם מוגבלות" – בניין שנועד לשמש, כולו או חלקו, למתן שירות ציבורי המיועד בעיקרו לאנשים עם מוגבלות או למגוריהם של אנשים עם מוגבלות.
<אייל לב ארי: לעניין זה, "שירות ציבורי" – כהגדרתו בסעיף 19ה לחוק השוויון.
<אייל לב ארי: "מוסד בריאות" – בית חולים כמשמעותו בסעיף 24(ב) לפקודת בריאות העם, 1940, מרפאה כהגדרתה בסעיף 34(ג) לאותה פקודה או מעון לזקנים תשושים או לזקנים סיעודיים כהגדרות כל אלה בתקנות הפיקוח על מעונות (תנאי המגורים וטיפול בזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התשס"א-2001.
<אייל לב ארי: לגבי מוסד בריאות, יכול להיות צורך לעשות התאמה להגדרת מוסד בריאות באופן שיהיה מתאים לתקנות נגישות בבריאות שנדונות בוועדת המשנה.
<אייל לב ארי: "מוסד חינוך" – כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949 וכן מעון יום כהגדרתו בתקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון יום), התשכ"ח-1968.
<אייל לב ארי: "מערכת אוורור וסינון", "מערכת אוורור וסינון דירתית", "מערכת סינון דירתית" – כהגדרתן בתקנות המפרטים.
<אייל לב ארי: "תקנות המפרטים" – תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש"ן-1990.
<אייל לב ארי: "תקנות הציוד" – תקנות ההתגוננות האזרחית (ציוד ושילוט במקלטים ובמחסים ציבוריים), התשמ"א-1981.
<ישראל אבן זהב: במערכות אוורור וסינון כתוב רק דירתיות.
<ישראל אבן זהב: איפה המוסדיות?
<בנימין שיינדל: אין הגדרה מפורשת.
<ישראל אבן זהב: זאת מערכת שונה לגמרי.
<ישראל אבן זהב: אני מכיר את המערכות האלה.
<בנימין שיינדל: יש שם הגדרה ייעודית.
<אייל לב ארי: יש רק מערכת אוורור וסינון דירתית.
<ישראל אבן זהב: כתוב דירתית, אבל מוסדית זה משהו אחר לגמרי.
<אייל לב ארי: בתקנות אין מוסדית.
<ישראל אבן זהב: קודם התייחסתם למקלטים ומבחינת המערכות הרגילות, מקלט ציבורי, הן שונות לגמרי.
<ישראל אבן זהב: כתוב רק סינון דירתי.
<ישראל אבן זהב: שיכתוב על כל המערכות.
<ישראל אבן זהב: אם זה לא רלוונטי, שיוציא את זה לגמרי.
אילן גילאון: אתה יודע לענות?
<ישראל אבן זהב: יכול להיות שזה מיותר כאן.
<שמואל חיימוביץ': זאת רק הגדרה.
<ישראל אבן זהב: ההגדרה צריכה להיות מורחבת.
<ישראל אבן זהב: אם לא, תבטל אותה.
<בנימין שיינדל: כמו שאמרתי, תקנות המפרטים, זאת הגדרה כללית.
<בנימין שיינדל: יש מערכת יותר קטנה של הממ"ד ולכן צריך להתייחס גם למערכת בהגדרה הכללית.
<אבנר עורקבי: אבל הממ"ד יותר קטן.
<בנימין שיינדל: נכון.
<בנימין שיינדל: לכן יש שתי הגדרות.
<בנימין שיינדל: מערכת אוורור וסינון של כל המרחבים המוגנים ויש מערכת אוורור וסינון ספציפית לממ"ד.
<בנימין שיינדל: לכן יש כאן שני מונחים.
<שמואל חיימוביץ': אני לא מבין מה זה עושה כאן.
<בנימין שיינדל: שני המונחים מוגדרים בתוך התקנות הכלליות.
<שמואל חיימוביץ': למה היה צריך לעשות בהם שימוש?
<שמואל חיימוביץ': הרי זה לא נוגע לנגישות.
<בנימין שיינדל: כי יכול להיות שיש רק מקלט אחד שמנגישים בתוך המבנה לאנשים בעלי מוגבלות וגם שם צריכה להיות מערכת.
<שמואל חיימוביץ': זה נכון.
<בנימין שיינדל: צריך להיות לפחות אחד שיהיה נגיש לנכה ושתהיה לו מערכת.
<שמואל חיימוביץ': איפה זה כתוב בהמשך כהוראה?
<קריאה: 2(1).
<שמואל חיימוביץ': לפי תקנות המפרטים, אבל איפה?
<בנימין שיינדל: דירתי.
<שמואל חיימוביץ': זה מסביר את הכול.
<אייל לב ארי: נעשה את ההתאמות לפי העניין.
<אייל לב ארי: דירה שמיועדת לאנשים עם מוגבלות, המרחב המוגן יהיה ממ"ד ולכן אולי מערכת הסינון הגדולה לא תתאים והדירתית כן תתאים.
<שמואל חיימוביץ': אני לא רואה את הצורך לחייב במרחב מוגן דירתי של דירה נגישה רק בגלל זה אלא אם יש צורך מסיבות מסוימות.
<שמואל חיימוביץ': לא כל מוגבלות צריכה את מערכת הסינון הזאת.
יעקב מרגי: היום זה קיים בכל ממ"ד חדש.
<שמואל חיימוביץ': לא בטוח.
<צ'ולצ'או נדאו: אני ראש מדור הנדסת מיגון.
<צ'ולצ'או נדאו: רציתי לציין שמערכת אוורור, יש חוק ממאי 2010 ולא רק בגלל נגישות.
אילן גילאון: אנחנו עוסקים כאן באופן ספציפי בעניין של הנגישות.
אילן גילאון: אנחנו לא מקבלים עכשיו החלטה לגבי זה.
<אייל לב ארי: נגישות מקלט במבנה שעיקר ייעודו לאנשים עם מוגבלות מקלט במבנה המיועד לאנשים עם מוגבלות ואינו מוסד חינוך או מוסד בריאות יהיה נגיש לפי תקנות המפרטים, ובנוסף – תותקן בו מערכת אוורור וסינון לפי תקנות המפרטים.
<אייל לב ארי: יבוצעו בו התאמות נגישות נוספות על הקבוע בתקנות אלה, לפי ההוראות של מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה, לאחר שנועץ במורשה לנגישות השירות, בהתחשב בשימוש במקלט למחסה ולשימוש אחר בו שהותר ברישיון לפי סעיף 15(א) לחוק ובצרכיהם המיוחדים של האנשים עם המוגבלות המתגוררים במבנה או מקבלים בו שירות, ובלבד שהוראות כאמור לא יסתרו את תקנות הציוד ושרשות מוסמכת אישרה כי אינן נוגדות את תקנות המפרטים.
<אייל לב ארי: נגישות נתיב גישה נתיב גישה, כהגדרתו בתקנות המפרטים, למקלט שאינו מרחב מוגן דירתי ואינו מקלט מסוג א1 כהגדרתם בתקנות האמורות, בכל חלק של מקום ציבורי שאינו חדר מדרגות יהיה דרך נגישה לפי הוראות הנגישות.
<אייל לב ארי: על חדר מדרגות שהוא חלק מנתיב גישה יחולו הוראות פרק ב' לחלק ג' לתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970 ופרט 8.130 לתוספת השנייה לתקנות האמורות.
<אייל לב ארי: נגישות בתי כיסא ותא מקלחת מקלט שמותקן בו בית כיסא כימי או שיש חובה להתקינו, לפי תקנות המפרטים, לפי תקנות הציוד או לפי כל דין אחר, ואין בו בית כיסא נגיש לפי תקנות המפרטים, יהא בו בית כיסא כימי אחד לפחות נגיש.
<אייל לב ארי: יראו בית כיסא כימי כנגיש אם מתקיימים בו כל אלה: מושב שרוחבו 40 סנטימטרים לפחות וגובהו 45 עד 50 סנטימטרים מעל פני הרצפה, והוא יציב בעת שאדם מתיישב עליו או קם ממנו.
<ישראל אבן זהב: מה עם מאחזים?
<שמואל חיימוביץ': לא סתם.
<שמואל חיימוביץ': מאחזים מתקפלים.
<ישראל אבן זהב: מתקפלים.
<ישראל אבן זהב: זה לא כתוב כאן.
יעקב מרגי: זה בהמשך, בסעיף (3).
<שמואל חיימוביץ': קודם כל, זה בית שימוש כימי ולא מקלחת.
<שמואל חיימוביץ': איפה מאחזים של בית השימוש?
<ישראל אבן זהב: צריכים להיות מאחזים.
אילן גילאון: מאחזי יד.
<שמואל חיימוביץ': זה היה כאן.
<שמואל חיימוביץ': תחזירו את זה.
<אייל לב ארי: יוחזר.
<אייל לב ארי: שני מאחזי יד בצורת L שמתקיימות בו הוראות סעיף 2.11.6 שבת"י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במאחזי יד, או מאחז יד לפי הוראות הנגישות המותקנים משני צדי בית הכיסא.
<ישראל אבן זהב: גם זה לא מדויק.
<שמואל חיימוביץ': אני מציע שיהיה כתוב מאחז יד אחד בצורת L לפי הפרט הזה והזה, לפחות.
<שמואל חיימוביץ': אם נתנו לשם, זה מספיק.
<שמואל חיימוביץ': לא ביקשנו את כל המאחזים.
<שמואל חיימוביץ': לגבי המושב.
<שמואל חיימוביץ': זה מושב שצריך להיות עם ידיות.
<שמואל חיימוביץ': דיברנו על זה בתקנות אחרות.
<שמואל חיימוביץ': מושב שאפשר גם לקום, להישען עליו, וגם כדי לעבור אליו צריכה להיות אפשרות.
<אייל לב ארי: השאלה אם נתקן את זה למושב מותאם.
אילן גילאון: אפשר לקבל כאן
אילן גילאון: החלטות ואתם מול הנציבות תעמדו בקשר ותנהלו שולחן עגול כדי לפתור בעיות כאלה.
<אייל לב ארי: וילון סביב בית הכיסא והמאחז או אמצעי אחר המספק פרטיות, ובלבד שהוא ניתן לפתיחה ולסגירה בידי אדם עם מוגבלות היושב בכיסא גלגלים, מאפשר מעבר חופשי ברוחב 110 סנטימטרים ולפחות אל בית הכיסא, ואינו מהווה מכשול בכניסה וביציאה לאזור בית הכיסא.
<אייל לב ארי: (ב1) מקלט שיש בו תא מקלחת, יתקיימו בתא המקלחת הוראות פרט 8.156 לתקנות התכנון והבנייה.
<שמואל חיימוביץ': יש לי הערה.
<שמואל חיימוביץ': אני מציע שיהיה כתוב למעט מוט מתקפל ומושב מתקפל, כי דבר כזה במקלט לא יהיה אחרי זמן מה.
<שמואל חיימוביץ': הוא פשוט לא יהיה שם.
<שמואל חיימוביץ': מאחז יד מתקפל ומושב מתקפל שנדרש בתקן.
<קריאה: הוא שונה מה-8.156.
אילן גילאון: זה מקובל?
<אייל לב ארי: הציוד האמור בתקנת משנה (ב) יהיה מותקן במקלט באופן קבוע זולת אם הוא קל להתקנה בשעת חירום, שאז מותר שיוחזק בארון או בארגז נעול, ובלבד שיוחזק כך גם הציוד הדרוש להתקנתו.
<אייל לב ארי: אם עד הפרסום יהיה תקן לאמל"ן, הם ייכנסו בתקנה 4.
<אייל לב ארי: יש כבר תקן לאמל"ן?
<שמואל חיימוביץ': כן, של מכון התקנים.
<שמואל חיימוביץ': יש?
<שמואל חיימוביץ': פעלתם משהו בעניין הזה?
<שמואל חיימוביץ': רציתם לפעול.
<נחמן פלוטניצקי: לכל מפרט ומפרט, בתוכו יש תקן.
<נחמן פלוטניצקי: כלומר, אין לכל הערכה כולה - - -
<שמואל חיימוביץ': אין תקן.
<שמואל חיימוביץ': תקן זה של מכון התקנים.
<שמואל חיימוביץ': זה שתעשו חקיקה במכון התקנים בהליך מסודר, זה לא תקן.
<אייל לב ארי: סימון ושילוט בסימון ובשילוט במקלט יתקיימו הוראות תקנה 16 לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013.
<אייל לב ארי: תחילה ותחולה תחילתן של תקנות אלה שישים ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה) והן יחולו על תכנית שאושרה מיום התחילה ואילך ועל בניין שהיתר לבנייתו חודש לאחר יום התחילה.
<אייל לב ארי: ערן, ההערה שלך עומדת בעינה לסעיף 6?
<אייל לב ארי: לגבי התוספת של התחולה.
<ערן טמיר: מה כוונת משרד הביטחון ופיקוד העורף לגבי התקנות?
<בנימין שיינדל: יש הוראות בתוך חוק הג"א, לקבוע את המנגנון היכן אתה מחיל את זה לפי שיקולים.
<בנימין שיינדל: אני חושב שזה מה שצריך להיות כאן.
<בנימין שיינדל: זה משהו שעוד לא דנו בדיונים המכינים לתקנות האלה.
<בנימין שיינדל: לא הגענו לנושא הזה לגבי איך אתה מחיל, על איזה מקרים קיימים צריך להחיל את התקנות, כן ולא.
<בנימין שיינדל: זה חלק מההסדר שהוא חסר כרגע.
אילן גילאון: גם את רומא לא בנו ביום אחד.
<אייל לב ארי: הוראות מעבר אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מתוקף תכנית שאושרה לפני יום התחילה ואולם רשאית רשות מוסמכת לבקשת מגיש תכנית שאושרה, לאשר במקום תכנית כאמור, תכנית שתהיה כולה לפי תקנות אלה.
אילן גילאון: אתם תשבו כדי ללבן את כל הסעיפים, שמוליק, כולל מפגש ביניכם לבין פיקוד העורף על כל התקנות עליהן דיברנו, על תוספות, על תיקונים ועל הדברים שאתה אמרת שעוד לא ניסחתם.
אילן גילאון: נגיע לכאן בהסכמות מלאות, להצבעה.
אילן גילאון: חתימה טובה.
אילן גילאון: נתראה אחרי סוכות.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, 28 באוקטובר 2014, ד' בחשוון התשע"ה.
יעקב מרגי: על סדר היום: במסגרת היום המיוחד לציון יום האזרח הוותיק: המלצות ועדת ההיגוי הבין-משרדית לקידום ולהקמת מערכת התנדבותית אזרחית לאזרחים ותיקים.
יעקב מרגי: כיבדו אותנו בנוכחותם כבוד השר לאזרחים ותיקים, חברי כנסת עם נוכחות מכובדת.
יעקב מרגי: בוקר טוב לאורחים.
יעקב מרגי: אנחנו ניתן לשר וצוות משרדו לתת סקירה מתומצתת על המלצות ועדת ההיגוי, וברקע יש לנו גם את הצעת החוק של חבר הכנסת איתן כבל, שהועברה בקריאה טרומית כבר לפני כשנה, ופחות או יותר ממתינה לקידום כהצעה ממשלתית.
יעקב מרגי: אנחנו נשמע גם את עכבותיו של המשרד, איפה זה עומד ולאן אנחנו ממשיכים עם המלצות ועדת ההיגוי.
יעקב מרגי: אומר כמה מילים מניסיוני המוניציפלי בתחום ההתנדבות.
יעקב מרגי: אין ספק שהצעת החוק וועדת ההיגוי נולדו מצורך מסוים.
יעקב מרגי: יש התנדבות רבה ומבורכת בחברה הישראלית, אך עם כל זה אנחנו לא ממצים את הפוטנציאל המלא של המערך ההתנדבותי בארץ.
יעקב מרגי: אני לא יודע מה זה היום, אבל בזמנו, כשאני עסקתי בכך, לא... למדינה אין מאגר מתנדבים מסודר, כלל-ארצי.
יעקב מרגי: גם ברשויות המקומיות בזמנו זה היה אוסף של רשימות, לא משהו מסודר.
יעקב מרגי: ובמדינה שהפוטנציאל בה הוא רב וגם הצרכים הם רבים, צריך שזה יהיה תחת מטרייה אחת.
יעקב מרגי: מצד אחד צריך שזה יהיה תחת מטרייה, אבל מצד שני צריך לשמר את ההגדרה, את האופי, את ההתנדבותי, לא למסד את זה עד כדי כך שזה יהפוך להיות כמו ערוץ נוסף של תעסוקה.
יעקב מרגי: צריך לעשות את זה עם הרכות של המילה "התנדבותי", לשמר את חופש הפעולה של המתנדב ואת חופש הפעולה של הגוף שמנדב, וצריך למצוא את האיזונים.
יעקב מרגי: האינטרס העליון, האינטרס הגדול, הוא אכן שלמדינה יהיה מאגר מסודר של מתנדבים, עם תת-הגדרות בתוך המאגר הזה, כל אחד מה ההעדפה שלו ומה הניסיון שלו, כי יכול להיות שלבן אדם יש ניסיון מסוים אבל הוא לאו דווקא רוצה להתנדב בתחום הזה, וגם יכול להיות שיש לו ניסיון עשיר בתחום מסוים והוא כן רוצה להתנדב בתחום הזה.
יעקב מרגי: אני אמרתי את זה כשאלות לדיון, ואני מעביר את רשות הדיבור לכבוד השר, אורי אורבך.
אורי אורבך: תודה, אדוני, יושב-ראש הוועדה.
אורי אורבך: תודה לכל האורחים, לאנשי המשרד שנמצאים כאן ובראשם המנכ"ל.
אורי אורבך: לפני כשנה ביקשנו מהממשלה שתטיל עלינו את המשימה להקים מערך התנדבות, משהו שדומה לשירות לאומי או שנת שירות.