GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קיילה מרקס: 65 אחוזים מהתינוקות שנולדו כפגים הם מהאוכלוסייה הבדואית ואנחנו יודעים את התנאים שלהם.
יעקב מרגי: אני חושב שזה אחוז נתון גם לגבי כלל הלידות בסורוקה.
<קיילה מרקס: כן.
<קיילה מרקס: הסיכון שלהם לחיות עם מחלות בעתיד הוא פי ארבע מאשר באוכלוסייה היהודית.
<קיילה מרקס: יש לנו את האוכלוסייה הבעייתית ביותר בכל הארץ והתנאים לא בהתאם.
יעקב מרגי: האם את יודעת שבתכניות הפיתוח של בית החולים סורוקה, הפגייה נמצאת על השולחן או על סדר היום?
<קיילה מרקס: אני חושבת שכן.
<קיילה מרקס: אמור להיות על זה דיון.
<קיילה מרקס: עוד לא התחילו את הבנייה אבל הבנתי שמשרד הבריאות כבר הבטיח את הכסף.
יעקב מרגי: הוא בדרך.
יעקב מרגי: ברכבת.
<קריאה: כמו התקנים.
<קיילה מרקס: בינתיים שום דבר לא זז.
אורלי לוי אבקסיס: כמה זמן כבר לא זז?
<קיילה מרקס: אנחנו מעבירים את הפגייה כל כמה חודשים או כל כמה שנים למקום מוגן בזמן המלחמה.
אורלי לוי אבקסיס: את מדברת על המיגון.
אורלי לוי אבקסיס: כמה חסר לכם כדי לבנות את המיגון?
<קיילה מרקס: צריך להיות סכום של 66 מיליון שקלים כדי לבנות.
אורלי לוי אבקסיס: תשכחו מזה.
אורלי לוי אבקסיס: לברזילי לא נתנו עשרה מיליון שקלים, אז אתם מדברים על 66 מיליון שקלים?
אורלי לוי אבקסיס: על שישה מיליון שקלים בקהילה השרה אומרת שזה לא יקרה.
<שמואל צנגן: נושא אחד שטרם הועלה אבל צוין בקצרה בוועדה הראשונה שלנו וזה הנושא של בנק חלב אם.
<שמואל צנגן: שוב, לשבחו של משרד הבריאות – וכאן אני רוצה להגיד במאמר מוסגר ואורלי תכעס עלי – ייאמר שמשרד הבריאות עושה הרבה בשביל הפגים.
<שמואל צנגן: זה לא אומר שהוא לא צריך לעשות עוד.
אורלי לוי אבקסיס: למה שאני אכעס עליך?
<שמואל צנגן: כי כביכול משרד הבריאות מצטייר כגורם שלא מודע ולא משתף פעולה.
<שמואל צנגן: הם עושים את זה אבל יש כזה פער גדול שצריך להשלים וצריך אולי לעבוד בקצבים קצת יותר מהירים ואת זה אתם אמרתם.
<שמואל צנגן: נושא בנק חלב אם זה נושא שטרם הועלה כאן והוא מאוד חשוב.
<שמואל צנגן: דיברנו על משה רבנו, חבר הכנסת מרגי.
<שמואל צנגן: אתה זוכר שהייתה לו מינקת.
<שמואל צנגן: משה רבנו הפג היה צריך חלב אם והוא קיבל מינקת.
יעקב מרגי: שם לא היה צריך תקן.
יעקב מרגי: הייתה לו בת מלך שהביאה את המינקת.
<שמואל צנגן: אנחנו צריכים לספק חלב אם לאותם פגים שלאימהות שלהם אין כי מסתבר שזה מציל אותם ממוות ומתחלואה.
אורלי לוי אבקסיס: זאת הייתה הצהרה של משרד הבריאות שחלב אם הוא התזונה הטובה ביותר לכל הילודים.
אורלי לוי אבקסיס: הוא הרבה יותר טוב לפגים.
יעקב מרגי: מה העלות עליה מדברים?
<שמואל צנגן: תכף אני אגיע לעלויות.
<שמואל צנגן: גם בעניין הזה משרד הבריאות כתב חוזר שמגדיר איך להקים בנק חלב אם.
<שמואל צנגן: נעשו אין ספור דיונים אותם הובילה דוקטור עליזה רובין שיושבת כאן אתנו.
<שמואל צנגן: הבעיה היחידה היא ליישם.
<שמואל צנגן: כלומר, צריך לבחור את אותם שני בתי חולים בפריפריה, כפי שהשרה המליצה בישיבה שהיא נאותה לקבל אותנו בנושא הזה וגם על זה מגיע לה יישר כוח.
אורלי לוי אבקסיס: על מה?
אורלי לוי אבקסיס: על זה שהיא נפגשת עם הרופאים?
<שמואל צנגן: היא לא נפגשת עם כולם.
אורלי לוי אבקסיס: כאילו מדובר כאן באיזה נדבנים.
אורלי לוי אבקסיס: זה תפקידה.
<שמואל צנגן: אמת.
<שמואל צנגן: התפקיד שלנו הוא לוודא שמה שהיא התחייבה עליו, וזה ששני בתי חולים בפריפריה יהיה להם עוד בשנת 2015 בנקי חלב אם, אכן יקרה.
<שמואל צנגן: צריך לבקש ממנה לפרוע את השטר.
<שמואל צנגן: מדובר בעלות לא גבוהה של כמיליון שקלים.
<שמואל צנגן: יש הבטחה, לא בכתב אלא בעל פה, של האוצר לתמוך בזה.
<שמואל צנגן: זה גם דבר שיהיה למען הפגים בישראל וזה חשוב מאוד.
יעקב מרגי: אחרון הדוברים, יושבת ראש ארגון לה"ב.
<רומי שחורי: אני רוצה רק לומר שיש תערוכת תמונות של פגים וכיבדו אותנו בנוכחותם כמה מהם.
<רומי שחורי: היה לי חשוב להסב את תשומת לבכם לכך כדי לקבל קצת מוחשיות על מה אנחנו בעצם מדברים כאן.
יעקב מרגי: אני אומר בנימה אופטימית זו.
יעקב מרגי: קודם אמרתי בוועדה שיש באג, אמנם זה מתחרז עם פג, ואני רוצה לומר שידעו כל הגורמים שבאמת זה לא באג.
יעקב מרגי: הפג הוא לא באג אלא זאת ברכה שצריך לדעת לטפל בה.
יעקב מרגי: מאחר והייתה אווירה כאילו אנחנו כאן לקחנו את משרד הבריאות כאובייקט, אני עכשיו קצת אאזן את זה.
יעקב מרגי: לפני קריאת הסיכום של הוועדה אני רוצה לומר שאין ספק שמערכת הבריאות מתמודדת עם אתגרים רבים בתת-תקצוב.
יעקב מרגי: שרי הבריאות לדורותיהם נאבקים, מי פחות ומי יותר.
יעקב מרגי: גם לשרה הנוכחית אמרתי שתמצא בנו כתובת.
יעקב מרגי: אמרתי לה שנציק לה ונתקוף אותה.
יעקב מרגי: הכנו אותה לכך, כך שלא צריך לרחם עליה.
יעקב מרגי: בתחילת הקדנציה אמרתי לה שאנחנו נתקוף אותה ונציג לה וזה לא ברמה האישית.
יעקב מרגי: אני חושב שאם לא הייתה ההתקפה – ואני אומר התקפה – של חברי הוועדה הזאת, חלקם, שלקחו את הנושא הזה על עצמם ולא היינו מתמידים ולא היינו מעדכנים את המקדם הדמוגרפי בחוק הבריאות הממלכתי שהקופות שיוועו לו – היא לא הייתה מעזה לדבר על הסטה של מיליארד שקלים לקיצור תורים שאני מקווה שאכן יעברו ב-2015.
יעקב מרגי: אמרתי בטרום הדיון שאני מקווה שלא נמצא את עצמנו כמצליחים בגביית המסים ולא הצלחנו לקצר את התורים.
יעקב מרגי: כאמור, אנחנו הולכים אתה ונסייע בידה.
יעקב מרגי: לסיכום הדיון.
אורלי לוי אבקסיס: אני בשוק.
אורלי לוי אבקסיס: היא הסכימה שזה יעבור דרך הוועדה?
יעקב מרגי: זאת דעתי האישית.
אורלי לוי אבקסיס: כאשר מנסים להכניס רפורמה בחוק ההסדרים ולהעביר את זה דרך ועדת הכספים, זה מדליק אצלי נורה אדומה ואומר לי להיכנס לפרטים ולשאול שאלות.
אורלי לוי אבקסיס: לא יתכן שמשרד הבריאות מנסה לעשות עוקף ועדת בריאות כי הוא מפחד שאנחנו נדון בנושא.
אורלי לוי אבקסיס: מה לוועדת הכספים ברפורמה במשרד הבריאות?
אורלי לוי אבקסיס: עם כל הכבוד, ניסן סלומינסקי ישאל את השאלות של וילמה ושל כל המומחים כאן?
אורלי לוי אבקסיס: זה לא יתכן הביטול הזה של ועדת הבריאות בצורה כזאת.
יעקב מרגי: אנחנו תובעים את עלבון הוועדה.
אורלי לוי אבקסיס: זאת אחריותנו כלפי הציבור שאמור לקבל את השירות הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אם רוצים לעשות עוקף ועדה, זה מדליק אצלי נורה אדומה שמשהו שם לא בסדר.
יעקב מרגי: אין לוחמת כמו אורלי.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להוביל את המאבק אל מול האוצר לגבי הפשרת התקנים לאיוש מיטות האשפוז שהוקצו או אושרו לפגיות.
יעקב מרגי: הוועדה דורשת ממשרד הבריאות לפקח ולהבטיח שתקנים של רופאים ואחיות שיועדו לפגיות, אכן ימומשו במקומות אלו.
יעקב מרגי: הוועדה מבקשת להעביר אליה את רשימת התקנים - שאושרו ב-2011, 2012, 2013, ואני לא יודע אם אושרו ב-2014, אבל אם אושרו גם ב-2014, להעביר גם אותה – של מיטות אשפוז, רופאים ואחיות.
יעקב מרגי: כמו כן דורשת הוועדה לקבל לידיה את רשימת מיטות, רופאים ואחיות שהוקצו לפגיות אך נותבו למחלקות אחרות על ידי הנהלות בתי החולים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד הבריאות לקדם במהרה את החוזר למעקב וטיפול בפג לאחר שחרורו לקהילה ולקבוע את תאריך התחלת יישום החוזר על ידי קופות החולים.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לנאונטולוגים, ברמת האיזון הנדרשת מול הצרכים, לרשום הפניה אוטומטית או ביד רחבה ולא כפי שאתם עושים היום, למכון להתפתחות הילד כדי שתקום הזעקה במכון להתפתחות הילד.
יעקב מרגי: אנחנו לא שומעים אותה.
יעקב מרגי: הקריאה כאן היא קיצונית.
יעקב מרגי: אנחנו קוראים לנאונטולוגים לרשום הפניה אוטומטית למכון להתפתחות הילד של פגים המשתחררים מן הפגיות על מנת שניתן יהיה לראות את התמונה המלאה של צורכי הפגים.
יעקב מרגי: אני קורא למשרד הבריאות להשלים הקמת בנק חלב אם בפריפריה ב-2015 כפי שהתחייבה שרת הבריאות.
יעקב מרגי: כמו כן אני מודיע לוועדה ולנוכחים שאנחנו נקדם את הצעת החוק של ניצול ימי מחלה להורים לילדים שנולדו פגים.
יעקב מרגי: שוב, תודה לכולכם.
אורלי לוי אבקסיס: אני לא יודעת אם אמרת או לא אמרת, אבל הכרה בפגים כבעלי צרכים מיוחדים.
אורלי לוי אבקסיס: זה אחד הדברים החשובים.
יעקב מרגי: זה קשור לחוזר?
<שמואל צנגן: זה קשור לחוזר, אבל אולי זה יקבל בולטות יותר אם זה ייכנס למסקנות הוועדה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להכיר בפג כילד עם צרכים מיוחדים ועל מנת שיוכרו למטרות שונות ויקבלו טיפול ראוי ונאות.
יעקב מרגי: שתהיה נורת אזהרה תמיד הילדים האלה צריכים את הטיפול הראוי להם.
יעקב מרגי: שוב, תודה לכולם.
יעקב מרגי: תודה ללה"ב, תודה למשרד הבריאות ותודה לכל האורחים.
יעקב מרגי: תודה גדולה לילדים החמודים שהצטרפו אלינו במהלך הישיבה.
חיים כץ: היום ב' בכסלו, יום שני בשבוע, 24 בנובמבר 2014, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: הנושא מדיניות תשלומי משפחה בצה"ל - הצעת שינוי.
חיים כץ: הגורמים הצבאיים, מי הולך להסביר לנו את העניין?
חיים כץ: דרך אגב, דיבר איתי ראש אכ"א ואמר לי 'תשמע, אני מצטער שמסיבות אובייקטיביות', ומה שהוא אמר לי זה היה אכן סיבות אובייקטיביות, נבצר ממנו להגיע, אבל הוא אמר 'נשלח מישהו שהוא לא פחות טוב ממני'.
חיים כץ: אני מקווה שהוא עשה את זה.
שולי מועלם-רפאלי: לפרוטוקול ייאמר שחבר הכנסת מרגי חושב - - -
יעקב מרגי: לא, הוא עוד יחשוב שיש לי משהו איתו.
עמר בר-לב: בוועדת חוץ וביטחון כל יומיים ממנים מישהו אחר בתור שר הביטחון, בדרך כלל מהבית היהודי.
חיים כץ: כל יומיים ממנים מישהו אחר?
עמר בר-לב: לא מישהו אחר, זה אותו אחד כל הזמן.
יעקב מרגי: שם יש להם מר ביטחון.
עמר בר-לב: יש לכם חברי כנסת פעלתנים.
חיים כץ: מי נציג הצבא, יבוא ויגיד ויעלה את דברו?
<גדי אגמון: כן, אדוני היושב ראש.
<גדי אגמון: אנחנו מבקשים לעדכן את הוועדה על השינויים המוצעים במדיניות תשלומי משפחה למשפחות חיילי חובה, מתוך כמה תפיסות.
<גדי אגמון: האחת, אנחנו מסתכלים על שירות החובה בצה"ל שמבטא את עיקרון או את מודל צבא העם מצד אחד, מצד שני אנחנו מסתכלים על המציאות הכלכלית בחברה הישראלית ועל הרצון שלנו גם למנוע נשר בשירות וגם לתמוך את החיילים שמשרתים בצה"ל, אבל גם להסתכל על הסיוע המשלים שניתן מטעם מוסדות הרווחה במדינת ישראל אל מול חוקי צה"ל כפי שהיו בשנים האחרונות.
<גדי אגמון: כמה עקרונות שאנחנו מובילים בתהליך.
<גדי אגמון: אחד זה מענה דיפרנציאלי בין המערך הלוחם למערך העורפי.
<גדי אגמון: אנחנו רוצים לשמר את האתוס של המערך הלוחם בצה"ל, אפשרנו כבר לפני למעלה משנה אפשרות לעבודה פרטית במקביל לשירות הצבאי למי שמשרת ביחידות פתוחות, לאפשר שימור המענה בתשלומי משפחה ואף הגברת הסיוע למשפחות חיילים נזקקים.
<גדי אגמון: צירפנו נתונים של למעלה מ-300 מיליון שקלים, 320 מיליון שקלים שאנחנו משלמים מתקציב הביטחון לחיילים נזקקים.
חיים כץ: כמה חיילים?
<גדי אגמון: זה תלוי מאיפה מסתכלים על זה.
חיים כץ: אני רוצה לראות את מצב העם.
חיים כץ: אם תבוא ותגיד לי ש-300 פלוס מיליון הולכים ל-20% או 25% משנתון גיוס - - -
<שפרה שחר: אז מגיע 57 שקל בממוצע לחייל בחודש.
<גדי אגמון: יש חיילים שמקבלים תמיכה של 400 ו-500 שקל ויש חיילים שמקבלים תמיכה של למעלה מ-3,500 שקל.
<גדי אגמון: זה תלוי בחייל.
חיים כץ: הסכום התחילי, כמה?
<גדי אגמון: יש גם כאלה שמקבלים תווים וסיוע מקומי של 300 ו-400 שקל.
חיים כץ: לחודש?
<גדי אגמון: או לחודש או אפילו חד פעמי.
חיים כץ: חד פעמי זה כלום.
חיים כץ: מה זה חד פעמי?
<גדי אגמון: אני אומר שיש לנו מנעד רחב.
<גדי אגמון: זה יכול להיות חד פעמי, זה יכול להיות קבוע וזה יכול להיות במסגרת התשמ"ש מתחילת שירותו ועד סופו בהיקף של למעלה מ-3,500, אולי אפילו יותר מ-4,000 שקל.
חיים כץ: תשמ"ש, לפרוטוקול מה זה?
<גדי אגמון: תשלומי משפחה.
<גדי אגמון: אני עוד מעט אדבר על ההבדלים בין תשלומי המשפחה.
<גדי אגמון: יש תשלומי משפחה שהם בשל מצב כלכלי ויש תשלומי משפחה בשל העובדה שהחייל נשוי.
<גדי אגמון: שני התבחינים האלה, אנחנו נדבר עליהם בהמשך ועל ההבדלים ביניהם.
<גדי אגמון: אנחנו מציגים פה מספר שינויים שעם השנים נכון שנעשה אותם, חלקם עושים התאמות, מיטיבים עם הפרט, יוצרים מענה לבג"צ כדי ליצור איזון והתאמה תוך התייחסות לשונות תרבותית קיימת.
<גדי אגמון: יש בג"צ שעוסק בעקד, באוכלוסיות הדרוזיות והבדואיות שהם מה שנקרא נמצאים בתהליך של אירוסים, יש פה התייחסות לעניין הזה.
<יצחק בם: בג"צ לא עוסק רק בזה.
<גדי אגמון: אנחנו נתייחס גם לאוכלוסיות השונות בעניין הזה.
<גדי אגמון: כפי שעדכן שר הביטחון, אנחנו מתייחסים גם לעובדה ששכר החיילים או דמי הקיום של חיילי החובה עולה ב-25% החל מינואר 2015.
<שפרה שחר: 190 שקלים, זה ה-25%.
<גדי אגמון: שכר חיילי החובה יעלה ב-25% החל מינואר 15', כך שלוחם ירוויח 1,075 שקלים, תומך לחימה 782 שקלים אל מול 500, וחייל ביחידה עורפית 540 אל מול 350.
<גדי אגמון: כמה דברים שאנחנו רוצים בעניין הזה להבחין.
<גדי אגמון: מי שתציג את זה היא קרן, ראש ענף תנאי שירות לחיילי החובה בצה"ל.
<גדי אגמון: אנחנו נתחיל בשקף אחד לפני האחרון, על ההטבות המוצעות בהשוואה למצב הקיים, ארבעה סעיפים, ולאחר מכן השינויים המוצעים בהשוואה למצב הקיים.
<קרן זר אביב: צהריים טובים.
<קרן זר אביב: תשלום מינימלי לזכאי תשלומי משפחה הוא בעצם איזה שהיא הסדרה שבפרקטיקה אנחנו כבר מקיימים אותה ואנחנו רוצים בעצם להסדיר אותה בפקודת מטכ"ל, שתשלום - - -
חיים כץ: אתם רוצים בעצם או אתם רוצים?
<קרן זר אביב: אנחנו רוצים להסדיר אותה ב - - -
<קרן זר אביב: לא בעצם.
<קרן זר אביב: להסדיר.
חיים כץ: אתם רוצים להסדיר.
<קרן זר אביב: זה כבר קורה.
חיים כץ: לא בעצם זה קורה, זה קורה.
חיים כץ: או שזה בעצם קורה או שזה קורה.
<קרן זר אביב: זה קורה ואנחנו מבקשים להסדיר את הנושא.
חיים כץ: אם תחסכי קצת במילים יהיה - - -
<קרן זר אביב: אני אחסוך.
<קרן זר אביב: כך שמשפחה שזכאית לתשלומי משפחה תקבל מינימום של 171 שקלים, היא מקבלת זאת כיום.
<קרן זר אביב: זה דבר ראשון.
<קרן זר אביב: תשמ"ש לבן זוג של חייל השוהה במעצר או במאסר.
<קרן זר אביב: בעצם להשוות את הכללים למה שנהוג בביטוח הלאומי.
<קרן זר אביב: זה אומר שחייל כזה יקבל תקרה שמותאמת לאם חד הורית, בשונה מהמצב שקיים היום בצה"ל.
חיים כץ: כמה הוא יירד?
<קרן זר אביב: הוא יעלה, הוא לא יירד.
<קרן זר אביב: הוא לרוב יעלה.
<קרן זר אביב: היום חייל - - -
חיים כץ: לא לרוב.
חיים כץ: תתני לי את המקרים שהוא יירד.
<קרן זר אביב: המצב הקיים הוא של חייל שעובד ומשפחה תקבל מחצית מסכום התשמ"ש לה הוא זכאי כשחייל נמצא במעצר.
<קרן זר אביב: בהסדרה אנחנו מבקשים להשוות לביטוח לאומי, כלומר הוא יקבל תקרה מותאמת לאם חד הורית.
חיים כץ: תשמעי, את כותבת לי פה - - -
<שפרה שחר: - - - במקום 190.
חיים כץ: תכתבי מספרים.
חיים כץ: אנחנו נדע לקרוא את המספרים, אני לא יודע לקרוא מה שאת אומרת לי.
חיים כץ: אני לא יודע מה שאת אומרת לי.
חיים כץ: את אומרת, כנראה שזה נכון, כנראה, אבל אם הייתי רואה את המספר והייתי יודע מה הוא מקבל אז הייתי יודע למה להתייחס.
מיקי רוזנטל: מישהו יכול להגיד את המספר?
<שפרה שחר: היא אמרה, 190 ומשהו שקלים, וחצי זה חצי, זה 95 שקלים.
יעקב מרגי: יש מציאות שהתקרה שביטוח לאומי יקבע תהיה פחות ממה שהוא היה מקבל - - -
<קרן זר אביב: הוא יקבל את הגבוה מביניהם.
<גדי אגמון: זו עלייה, זו לא ירידה.
<קרן זר אביב: היום במרבית המקרים הוא מקבל פחות ממה שקיים במדינה.
חיים כץ: אני לא מבין את העניין הזה.
מיקי רוזנטל: למה אנחנו לא מקבלים מספר?
חיים כץ: למה את לא רושמת לי פה מספרים?
<קרן זר אביב: תקרת התשמ"ש היום היא - - -
חיים כץ: למה את לא רושמת לי מספרים?
מיקי רוזנטל: או טווח של מספרים.
<קרן זר אביב: אני אגיד.
<קרן זר אביב: תקרת התשמ"ש עומדת היום על 4,359 שקלים.
<קרן זר אביב: בהנחה שחייל זכאי לכל התקרה המלאה הוא יקבל את מחצית הסכום.
<שפרה שחר: אבל זה מטעה ככה, כי אתם מדברים - - -
<קרן זר אביב: הוא יקבל את מחצית הסכום, שזה כ-2,100 שקלים.
<קרן זר אביב: בביטוח לאומי התקרה תהיה גבוהה יותר.
<קרן זר אביב: התקרה של אם חד הורית, שוב, תלוי במספר הילדים, התקרה תהיה יותר גבוהה, סדר גודל של 3,000 שקלים.
יעקב מרגי: בכל מקרה זה הגבוה מביניהם.
<קרן זר אביב: כן, בוודאי.
חיים כץ: תראי, אני קבעתי את הדיון הזה בעקבות זה שהם הלכו לבג"צ.
חיים כץ: אתם באתם לפה לא מסודרים.
חיים כץ: אני לא יודע לקרוא פה.
חיים כץ: אני לא רוצה לזכור מה שאמרת לי, אני לא רוצה שתפציצי אותי עם מספרים, אני רוצה לבוא ולהסתכל ולראות מה את מדברת בעיניים וזה לא רשום פה.
<גדי אגמון: אז אנחנו ניתן דוגמה לפי תקרת שכר לכל אחת מהדוגמאות כדי שיהיה פה רפרנס ואפשר לרשום את זה.
<דוד לנקרי: אפשר להתייחס לנקודה הזו?
<דוד לנקרי: קצת קשה לתת מספר חד משמעי כי התקרה משתנה בהתאם למבחן הכנסות.
<דוד לנקרי: מה שאנחנו רוצים להבטיח, שלא ייצא מצב שמישהו בצבא - - -
חיים כץ: למה לא רשום פה מספר?
<דוד לנקרי: כי התקרה נעה - - -
חיים כץ: אז בין לבין.
<גדי אגמון: אז אנחנו אומרים מה הוא הטווח וציינה פה קרן מה הוא הטווח הגבוה, היא נתנה דוגמה לטווח הגבוה.
<גדי אגמון: את רוצה לחזור רגע על המספר?
<קרן זר אביב: תקרת התשמ"ש היא 4,359 שקלים.
<קרן זר אביב: שוב, זה נע בין 0 ל-4,359 שקלים.
<קרן זר אביב: במצב הקיים אישה שבעלה נכנס למעצר או למאסר תקבל - - -
חיים כץ: מה זה 0?
<קרן זר אביב: יש אישה שלא זכאית, עובדת ומכניסה.
חיים כץ: אז הוא לא מקבל.
<קרן זר אביב: נכון, אבל מישהו רצה טווח.
<קרן זר אביב: הטווח הוא בין 171 ל-4,359 שקלים חלקי 2.
<קרן זר אביב: זה מה שקורה היום.
חיים כץ: כמה מקבלים 4,392?
חיים כץ: כמות של אנשים.
<קרן זר אביב: היום כמות זכאי התשמ"ש בצבא היא 4,240.
חיים כץ: לא זו השאלה שלי.
חיים כץ: כמה מתוכם מקבלים את הסכום הגבוה?
<קרן זר אביב: הממוצע של תקרה - - -
חיים כץ: לא ממוצע.
שולי מועלם-רפאלי: כמה בכלל מקבלים תשמ"ש?
מיקי רוזנטל: את - - - סדרי גודל, רבע מקבלים את כל הסכום, רבע מקבלים רבע מהסכום.
מיקי רוזנטל: איך המספרים?
<קרן זר אביב: הממוצע של הזכאות לתשמ"ש נשוי עומדת על 4,300 שקלים.
<קרן זר אביב: סדר גודל, הממוצע, כך שרוב האנשים מקבלים - - -
חיים כץ: 4,300 ממוצע?
<קרן זר אביב: כן.
חיים כץ: זאת אומרת כולם מקבלים תקרה.
<קרן זר אביב: הרוב מקבלים תקרה גבוהה יחסית.
<גדי אגמון: שהיא הרבה יותר גבוהה מתקרת הביטוח הלאומי.
חיים כץ: בסדר, עזוב אותי רגע מהביטוח הלאומי.
חיים כץ: אבל הרוב מקבלים את המקסימום.
<גדי אגמון: כן, אבל כשהוא נכנס היום לכלא והוא מקבל חצי, זאת אומרת שהוא מקבל לפי תקרת ה - - -
חיים כץ: כמו במעגל העבודה, אתה מושעה מהעבודה מסיבות אלה, מקבל חצי משכורת.
יעקב מרגי: אבל היא אומרת שבכל מקרה אם הוא נכנס למעצר אשתו לא תקבל פחות ממה שהייתה מקבלת בהבטחת הכנסה של הביטוח הלאומי.
יעקב מרגי: זה בא להיטיב.
<שפרה שחר: מדובר על חיילים נשואים.
<גדי אגמון: זה רק חיילים נשואים.
<שפרה שחר: גם ההורים מקבלים, זה משהו אחר, זה ה-170 שקלים.
<קרן זר אביב: שלוש, הטמעת החוק הקובע הגנה מעיקול לתשלומים המשולמים לחייל הזכאי לסיוע.
<קרן זר אביב: חוק שעבר לאחרונה בהצעה של חברת הכנסת עדי קול.
<נעה בן שבת: הבאתם היום נוסח לעדכון רק לגבי נושא החיילים - - -
חיים כץ: מה אתם מבקשים?
חיים כץ: תשמעי, אנחנו באנו, מה אתם מבקשים?
<קרן זר אביב: אנחנו מבקשים להציג לוועדה את השינויים המוצעים לחוקת התשמ"ש.
חיים כץ: אבל אתם הבאתם לנו נוסח או תקנות או בקשה לאישור רק על הקטע של הבדואים והנוצרים והדרוזים, נכון?
חיים כץ: אז למה את מדברת על דברים אחרים?
<גדי אגמון: כי יש לנו - - -
חיים כץ: תקשיב, אתה צריך להביא לנו חומר.
חיים כץ: אתם הבאתם לנו חומר לנושא מסוים, דברו איתנו על נושא מסוים.
<גדי אגמון: אנחנו נציג לכם רק את הסעיף של עקד, שזה הסעיף האחרון, נעביר לכם את כל החומר.
<גדי אגמון: את החומר אנחנו העברנו למשרד הביטחון, נעביר את זה בצורה מסודרת ונעשה על זה דיון, בסדר?
<קרן זר אביב: עקד.
<קרן זר אביב: בינואר 2011 הוגש בג"צ - - -
<גדי אגמון: בעמוד האחרון, הסעיף האחרון.
<קרן זר אביב: בינואר 2011 הוגש בג"צ שעניינו תשלומי משפחה לחיילים שהם בקשר עקד.
שולי מועלם-רפאלי: הם לא נשואים.
<יצחק בם: זה גם לגבי נשואים.
<יצחק בם: אני הגשתי - - -
חיים כץ: לא מעניין מה שעשית, אתה פה לא בשכונה.
חיים כץ: אתה רוצה לדבר, תרים את היד ותקבל זכות דיבור, או שלא תקבל.
<קרן זר אביב: בעצם המצב הקיים מייצר מדיניות שבה אשת חייל בן מיעוטים, לרבות אשת חייל סטודנטית, מקבלת פטור ממיצוי כושר השתכרות וממבחן הכנסות.
<קרן זר אביב: כלומר היא מופלית לטובה לעומת אשת חייל נשואה שהיא לא מבני המיעוטים.
<קרן זר אביב: הוגשה עתירה לבג"צ, בעקבות העתירה הוקמה ועדה בראשות האלוף משלב שבחנה את כל הנושא והמליצה המלצות לראש אכ"א, כשהמטרה של ההסדר שאנחנו מציגים כאן היא לאזן בין חוקת התשמ"ש לבין השונות התרבותית, לייצר איזה שהיא פשרה מאוזנת כשהבסיס שלה הוא לאפשר לאוכלוסיות האלה לשרת בצבא.
<קרן זר אביב: ההסדר שאנחנו מציעים הוא כזה, אישה עובדת תהיה פטורה ממיצוי כושר ההשתכרות, אבל - - -
חיים כץ: היא בעצם תהיה פטורה?
חיים כץ: בפעם ה-46?
<קרן זר אביב: אך תחויב במבחן הכנסות.
עמר בר-לב: כלומר?
עמר בר-לב: תסבירי לי בשפת בני אדם.
<קרן זר אביב: אוקיי.
<קרן זר אביב: כשאנחנו בוחנים את הזכאות לתשמ"ש אנחנו בוחנים את ההכנסה של האישה.
<קרן זר אביב: לגבי בני מיעוטים היום לא מתבצעת הבחינה הזאת.
<קרן זר אביב: מה שאנחנו מציעים זה שאם אישה עובדת אז אנחנו נבחן את ההכנסות שלה.
<קרן זר אביב: זה אחת.
שולי מועלם-רפאלי: אבל אתם גם מציעים שאם היא תחתום על הצהרה שמסיבות דתיות היא לא - - -
חיים כץ: היא עוד לא הגיעה לזה.
עמר בר-לב: ואם ההכנסה שלה גבוהה היא לא תהיה פטורה.
עמר בר-לב: מה הסכום שמעליו היא לא תהיה פטורה?
מיקי רוזנטל: איזה מבחן זה?
מיקי רוזנטל: לפי מה?
<קרן זר אביב: יש לכל הרכב משפחתי תקרה של הכנסה שמתאימה לקיום המינימלי של משפחה.
עמר בר-לב: את יכולה לתת דוגמה?
<קרן זר אביב: אישה שעובדת ומכניסה שהיא מעל תקרת התשמ"ש - - -
חיים כץ: דברי במספרים.
<קרן זר אביב: תקרת התשמ"ש היא 4,359 - - -
חיים כץ: אישה שעובדת ומשתכרת מעל שכר המינימום, מה קורה איתה?
חיים כץ: שכר המינימום הוא 4,300 והיא מרוויחה מעל שכר המינימום, לפני שמעלים אותו, מה קורה איתה?
<קרן זר אביב: היא לא תהיה זכאית לתשמ"ש.
<קרן זר אביב: אישה שעובדת חלקית תקבל את ההשלמה.
<קרן זר אביב: אנחנו - - -
חיים כץ: תקבל את ההשלמה ל-?
<קרן זר אביב: ל-4,359.
שולי מועלם-רפאלי: או לגובה שאתם תחליטו שמגיע לה, כי יכול להיות לה - - -
<גדי אגמון: זה הגובה.
<קרן זר אביב: אישה לומדת, אנחנו מבקשים להשוות את המצב לאישה שהיא לא אשת בן מיעוטים.
<קרן זר אביב: כלומר אם היא התחילה ללמוד לפני שהיא סיימה שנה ראשונה והתחתנה - - -
חיים כץ: כשהתחילה ללמוד זה בטוח לפני שהיא סיימה שנה ראשונה.
<קרן זר אביב: לא, סליחה, אם היא התחתנה והיא סיימה שנה ראשונה אז היא תהיה זכאית, כי אנחנו מבינים שהיא בתוך מסלול לימודים, אבל אם היא התחתנה לפני שהיא סיימה שנה ראשונה היא לא תהיה זכאית לתשמ"ש.
שולי מועלם-רפאלי: תסבירי לי למה.
<קרן זר אביב: למה?
<קרן זר אביב: כי אנחנו מבינים שאם היא התחתנה והיא התחילה לאחר מכן ללמוד אז זה סוג של מותרות.
שולי מועלם-רפאלי: מותרות?
שולי מועלם-רפאלי: לימודים במדינת ישראל זה מותרות?
שולי מועלם-רפאלי: תגידי, באמת, יש גבול.
<קרן זר אביב: גם הבטחת הכנסה הם לא מקבלים.
שולי מועלם-רפאלי: אז עכשיו אתם רוצים ל - - -
<קרן זר אביב: בביטוח לאומי סטודנטים לא מקבלים - - -
שולי מועלם-רפאלי: הבטחת הכנסה זה המודל שלכם?
<קרן זר אביב: אני אענה.
חיים כץ: חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי, שתי קצת מים.
שולי מועלם-רפאלי: אני שותה בלי הפסקה.