GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לבקש ממך משהו שמבחינתך הוא הכי חשוב שלדעתך צריך להשתנות בבחינה ביחס למי שעושה אותה ברוסית.
<ליאה כהנוב: לגבי הבחינה?
שולי מועלם-רפאלי: בבחינה הבאה, מה הנקודה המרכזית שאת חושבת שמשרד הבריאות צריך לתת עליה את הדעת.
<ליאה כהנוב: לי הייתה הרגשה שכאילו לא קראו את המבחן לפני שנתנו לנו אותו.
שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה לך.
שולי מועלם-רפאלי: דוקטור עפו אגבאריה, חבר הכנסת.
עפו אגבאריה: אני לא בדיון הראשון על הנושא הזה אבל אני חושב שמטבע הדברים רוב הנבחנים היום, יש כ-1,500 אנשים שנבחנים, הם ערבים.
עפו אגבאריה: משרד הבריאות יכול להגיד.
שולי מועלם-רפאלי: אני הייתי רוצה לקוות שמשרד הבריאות לא עושה את ההפרדה הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא בעד לקחת את זה למקומות האלה.
<קריאה: מבחינתנו אלה רופאים שרוצים לעבוד.
עפו אגבאריה: זה באמת לא משנה כי בזמן האחרון אנחנו חשים שיש גם הרבה צעירים ישראלים, יהודים לצורך העניין, שגם כן נוסעים ולומדים בחוץ לארץ.
עפו אגבאריה: כי יש עכשיו מגמה של כמה בתי ספר שהם ברמה מצוינת גם בחוץ לארץ.
עפו אגבאריה: זה כבר מוריד את המיתוס הזה שהיה פעם בארץ וההילה הגדולה שרק בארץ יודעים ללמד רפואה.
עפו אגבאריה: רוב המורים, הפרופסורים ומנהלי המחלקות הגיעו גם מרוסיה, גם מגרמניה, גם מפולין וגם מצרפת אבל הרוב היו מהעלייה - תסתכלו בבתי החולים - ולא היו צריכים לגשת לבחינות.
עפו אגבאריה: למרות זאת הם אלה שקידמו את הרמה של הרפואה לרמה כזאת שאנחנו דורשים אותה ובצדק אנחנו דורשים ורוצים רמה טובה, אבל בין לדרוש רמה טובה ובין שהמדינה צריכה לתרום לרמה הטובה הזאת, ההבדל הוא גדול.
עפו אגבאריה: לדעתי היחס צריך להיות מן המדינה, מן הצדק שהמדינה תיתן את האפשרות לסטודנטים החוזרים שהם ישתלבו בצורה יותר נאותה ולאו דווקא בצורת חשד כזה באופן שקודם אנחנו נבחן אתכם ונראה מה אתם יודעים.
עפו אגבאריה: במדינה מתוקנת אפשר היה – וזה מה שאני הצעתי עוד בישיבות הקודמות למשרד הבריאות – לתת לסטודנטים החוזרים לעבור את הסטאג' ואחרי הסטאג' תבחנו אותם.
עפו אגבאריה: בתקופה של הסטאג' הם יוכלו להתאקלם, ללמוד את המתודולוגיה, את הצורה, ללמוד את מה שקורה בכלל בשיח הישראלי ברפואה ואז הרבה יותר קל להם להיות רופאים שווים גם בידע וגם בבחינה.
עפו אגבאריה: אין הנחות לאף אחד.
עפו אגבאריה: לא רוצים לתת הנחות למישהו ושהוא לא ייבחן.
עפו אגבאריה: כן לבחון אותם אבל לתת את האפשרות והמדינה צריכה לתרום לכך.
עפו אגבאריה: מדוע לא ללכת לכיוון הזה ואז כל העניין של הבחינה ומבנה הבחינה, זה באמת אחד המכשולים הגדולים.
עפו אגבאריה: הרי המבנה של הבחינה – וכולנו מכירים אותו – לפעמים הוא כזה שלא בודקים באמת את הידע הרפואי כמו אולי לבדוק את האינטליגנציה כמו מה יותר גדול, מה יותר קטן, האם לדעתך זה יכול להיות דבר שהוא נוגד למה שאמרנו קודם.
עפו אגבאריה: זאת אומרת, המבנה הזה המסורבל של השאלות לא מביא את התוצאה.
עפו אגבאריה: הצעה אחרונה.
עפו אגבאריה: תמיד יש את הרף הזה בין 59 ל-60.
עפו אגבאריה: תארו לעצמכם שבגלל נקודה אחת יוחלט אם הרופא הוא רופא או לא רופא, האם שש או שבע שנים שלו הלכו לטמיון והאם הוא יהיה בין הרופאים או ילך לעבוד בעבודה אחרת.
עפו אגבאריה: גם לזה הצעתי משהו.
עפו אגבאריה: למשל רופאים שמתקשים בעניין הזה – וזה ידוע – והם יכלו להיות רופאים מצוינים מבחינת הידע שלהם, אבל אולי הבחינה לא מתאימה להם.
עפו אגבאריה: הצעתי שאלה שקיבלו 55 ומעלה, תהיה אפשרות לוועדה שתראיין אותם ואולי הוועדה הזאת יכולה לתת את הפתרון ולאו דווקא העיפרון והמחשב.
שולי מועלם-רפאלי: אני מודה שהרעיונות שלך הם מעולים.
שולי מועלם-רפאלי: אתה לא צריך את האישור שלי לכך, אבל זה פשוט מרענן לחשוב מחוץ לקופסא כשבאמת אין מישהו כמוך שיודע שאנחנו לא רוצים הנחות אלא אנחנו רוצים רופאים טובים ושיהיו הטובים ביותר.
עפו אגבאריה: אני בא משם.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו חברים ופועלים יחד בהרבה תחומים.
שולי מועלם-רפאלי: עד עכשיו דיברנו על הסטודנטים שנוסעים מכאן, לומדים וחוזרים.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לגברת ורה אופיר שתיתן את הממד בתפקידה כמנהלת מחלקת הרישוי במשרד הקליטה לגבי הרופאים העולים.
שולי מועלם-רפאלי: אני רק מבקשת ממך לדבר מאוד ממוקד, וכך אני מבקשת מכל הדוברים, כי אני רוצה שניתן מספיק זמן למשרד הבריאות שיענה על הדברים שנאמרים כאן.
<ורה אופיר: בהחלט.
<ורה אופיר: גם אני רוצה שמשרד הבריאות יתייחס.
<ורה אופיר: קודם כל, רציתי להדגיש שמשרד העלייה והקליטה נותן מענה גם לעולים חדשים וגם לתושבים חוזרים.
<ורה אופיר: התושבים החוזרים מכירים את משרד הקליטה ואולי לא מקבלים את הסיוע שאנחנו נותנים לעולים חדשים אבל גם התושבים החוזרים נהנים מסיוע משרד הקליטה.
<ורה אופיר: כל אלה שלמדו בחוץ לארץ, התושבים החוזרים, מן הסתם הם מקבלים מעמד תושב חוזר עקב השהות בחוץ לארץ ולכן כולם נכנסים למערכת שלנו.
<ורה אופיר: הקורסים שהם עוברים הם בבית חולים השרון - כבר במשך עשרים שנים - ועכשיו יש גם את בית ספר שילוב שאני לא יודע עם נציגו נמצא כאן.
<קריאה: אבל מכירים אותם.
<ורה אופיר: אני לא מכירה אותם אישית אבל אנחנו עובדים גם אתם.
עפו אגבאריה: מה זה בית ספר שילוב?
<ורה אופיר: בית ספר מכין לרופאים שלמדו בחוץ לארץ.
עפו אגבאריה: באיזה בית חולים זה?
<ורה אופיר: זה מקום פרטי.
שולי מועלם-רפאלי: אבל הוא מוכר על ידי המשרד.
<ורה אופיר: התכנית מוכרת וכל עשר נקודות שמקבלים בבית חולים השרון, כך גם שם.
עפו אגבאריה: יש גם את בית החולים האנגלי בנצרת.
<קריאה: בוטל.
<קריאה: יש גם בבאר שבע.
<קריאה: המכללה הטכנולוגית.
עפו אגבאריה: יבוטל.
עפו אגבאריה: שם יבוטל.
<ורה אופיר: הקבוצות עליהם אנחנו מדברים היום הם עולים חדשים ותושבים חוזרים.
<ורה אופיר: יש גם פרויקט מסע שאני לא יודע אם כולם מכירים.
<ורה אופיר: אלה רופאים שמגיעים טרום עלייה והם עוברים את מסלול ההכנה למבחן ואת המבחן.
<ורה אופיר: לשם כך היה את בית הספר הטכנולוגי בבאר שבע.
<ורה אופיר: אחרי שהם עושים את המבחן הם מחליטים אם הם רוצים לעלות או לא.
שולי מועלם-רפאלי: האם הגיעו אליכם למשרד תלונות על הבחינה האחרונה?
<ורה אופיר: לגבי הבחינה הספציפית הזאת, אני עוד לא הספקתי לשמוע את התלונות.
<ורה אופיר: יכול להיות שכן היו תלונות.
<ורה אופיר: אני יודעת שהיה קושי רב.
<ורה אופיר: אנחנו יודעים על הקושי כבר לא מהיום אלא כבר משנת 1988, עת נכנס המבחן הזה.
<ורה אופיר: זה לא חדש.
<ורה אופיר: אם יש תלונות על המבחן, זה לא משהו יוצא דופן אלא תמיד יש תלונות.
<ורה אופיר: יושבים כאן רופאים שנבחנו במבחן האחרון, אבל המבחן תמיד קשה והוא קשה מאוד לעולים חדשים ולתושבים חוזרים.
<ורה אופיר: לכולם.
שולי מועלם-רפאלי: איזו נקודה לדעתך צריך משרד הבריאות לתת עליה את הדעת בבחינה הבאה שהוא הולך לכתוב?
<ורה אופיר: אנחנו תמיד בדיונים וזה לא נושא חדש.
<ורה אופיר: אנחנו היינו בדיונים גם עם המנכ"ל הקודם של משרד הבריאות ובאמת התקדמנו.
שולי מועלם-רפאלי: אני בטוחה שאתם בקשר מצוין עם משרד הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: תני לנו נקודה אחת שעולה.
שולי מועלם-רפאלי: את אומרת שלאורך כל השנים יש תלונות על כך שהבחינה קשה.
שולי מועלם-רפאלי: תני לנו נקודה אחת שאת רואה שעולה כל הזמן.
<ורה אופיר: לגבי התרגום.
<ורה אופיר: העולים החדשים עושים את הבחינה בשפה הספרדית או בשפה הרוסית.
<ורה אופיר: לפעמים נושא התרגום עולה לדיון.
עפו אגבאריה: הייתה פעם שאלה לגבי אורך השאלות.
עפו אגבאריה: היו שאלות באורך של חצי דף.
<ורה אופיר: זאת אומרת, זמן.
<ורה אופיר: תמיד זאת שאלה של זמן.
<ורה אופיר: אם הם עושים את הבחינה בשפת אם, אני לא יודעת באיזו שפה תושבים חוזרים דוברי ערבית נבחנים.
<קריאה: מי שעשה את הבחינה אתנו ונבחן בערבית, גם הוא אמר שהתרגום היה לא טוב.
<ורה אופיר: אם היה להם יותר זמן, אני חושבת שהם היו יוצאים עם תשובות יותר טובות.
<ורה אופיר: אנחנו עושים פרויקטים גדולים לעולים חדשים ויש הצלחה גדולה.
שולי מועלם-רפאלי: תמשיכו ותגבירו אותם.
<קריאה: למרות שהבחינה קשה.
<ורה אופיר: היא קשה.
<ורה אופיר: אני לא אומרת שהיא לא קשה.
<ורה אופיר: היא מאוד קשה.
אחמד טיבי: לאחרונה נפגשתי עם שרת הבריאות יחד עם המנכ"ל החדש והעלינו את נושא הבחינה.
אחמד טיבי: נאמר לי שם שהם הולכים לרכוש בחינה מארצות הברית - יש איזה גופים שם שזה המקצוע שלהם – ולאחד את הבחינה כך שהשרה פתוחה לרעיון הזה.
אחמד טיבי: זה מה שנאמר בישיבה.
אחמד טיבי: אני לא יודע אם זה יצא לפועל או עומד לצאת לפועל.
שולי מועלם-רפאלי: על זה נשמע מפרופסור יציב.
רינה פרנקל: אני לא נכנסת לתוכן הבחינה.
רינה פרנקל: ברור שהבחינה היא עם הרבה ליקויים ואני שומעת על הדברים האלה כבר עשרים שנים, כמו שציינה נציגת משרד הקליטה, וזה עולה בוועדות השונות אבל עד היום שום דבר לא זז.
רינה פרנקל: הגיע הזמן לשנות כי אנחנו יודעים על מחסור ברופאים בבתי החולים ואין לנו כוח אדם מקצועי ונגיש.
רינה פרנקל: תנאי הכניסה לבתי ספר לרפואה בארץ הם מאוד גבוהים ולא תמיד מאפשרים לכולם ללמוד כאן.
רינה פרנקל: הגברת שלמדה במוסקבה, הייתה אולי מעדיפה ללמוד כאן אבל היא העדיפה ללמוד במוסקבה ולא כאן בארץ.
רינה פרנקל: לדעתי את כל הדברים האלה צריך לבחון מחדש.
רינה פרנקל: אני מצטרפת להצעת החוק של בועז טופורובסקי ואיילת שקד.
רינה פרנקל: אני חושבת שהצעת החוק מגיעה בזמן.
רינה פרנקל: עוד לא התעמקתי בהצעת החוק, אבל ברור שצריך לשנות כאן משהו ולעשות שינוי דרסטי ולחשוב על כך.
רינה פרנקל: צריך לחשוב ולאפשר לרופאים שכל כך חסרים בארץ לעבוד.
רינה פרנקל: אני בטוחה שאנחנו צריכים רופאים טובים כאן.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה של כולנו היא מערכת רפואה מצוינת ואיכותית.
רינה פרנקל: נכון אבל הבחינה צריכה להיות עם חשיבה ולא כמו שאמרו על רגל אחת, לא ברורה, עם שאלות ארוכות כי אז לא מספיקים לענות עליהן ורעש בכיתה.
רינה פרנקל: את הדברים האלה אני שומעת פעם ראשונה ואני חושבת שאלה הדברים שאפשר למנוע אותם ולגשת לדבר הזה בצורה מקצועית ועניינית.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת גנאים.
שולי מועלם-רפאלי: אחריו דוקטור אייליג ובסוף יגיע תורכם, משרד הבריאות.
מסעוד גנאים: אני מודה לחבריי על הצגת הנושא.
מסעוד גנאים: גם אלי הגיעו טלפונים מסטודנטים שהתלוננו על הקושי הרב ואכן בפעם הזאת היו רבים שהתקשרו.
מסעוד גנאים: אם המצב הוא כפי שהציג דוקטור מוסא ואחרים ובאמת יש ליקויים – אם זה בתוכן השאלות, אם אלה השגיאות והטעויות, וגם האווירה והאקלים, הסביבה של הבחינה שלא מעודדת להצליח – אני חושב שצריך לעשות כפי שנעשה לפני כשנתיים או שלוש שנים, אז עשו בחינה חוזרת.
<קריאה: לא רוצים בחינה חוזרת.
מסעוד גנאים: בסוף אני עם הסיכום שהוא לטובת הנבחנים.
מסעוד גנאים: אני רק מעלה את מה שהיה לפני שנתיים-שלוש.
מסעוד גנאים: אם הסטודנט לרפואה מסתגר ומתנתק מהעולם במשך חודשים כדי ללמוד חומר ובסוף השאלות לא באות מהחומר שלמד, הוא ייאלץ לעשות כמו ב-טוטו ולנחש את התשובה הנכונה.
מסעוד גנאים: אם זה כך, צריך לשאול מה המטרה של המבחן בכלל, האם הוא בא להכשיל או האם בא להכשיר ובאמת להכין את הסטודנט לעבודה בבתי החולים בישראל.
מסעוד גנאים: אם להכשיר, יש הרבה שיטות אחרות.
מסעוד גנאים: כולנו יודעים שמבחן אצל הרבה אנשים, אם הם נכשלים בו פעם, פעמיים ושלוש, דבר שהופך אצלם לטרגדיה אישית.
שולי מועלם-רפאלי: דוקטור אייליג, בבקשה.
<ישראל אייליג: שלום לכולם.
<ישראל אייליג: למען הגילוי הנאות, אני בוגר איטליה בתקופה שעוד לא היו בחינות.
<ישראל אייליג: הבן שלי בוגר הונגריה בתקופה שכן יש בחינות.
<ישראל אייליג: כשאני סיימתי את הלימודים, כולנו הלכנו למשרד הבריאות, קיבלנו רישיון והתחלנו לעבוד.
<ישראל אייליג: בבית החולים שלי - אני בבית חולים סורוקה – היו בוגרים מאיטליה שמנהלי המחלקות סירבו להשאיר אותם להיות רופאים תורנים.
<ישראל אייליג: מדוע?
<ישראל אייליג: כי הם היו סכנת חיים.
<ישראל אייליג: הדבר הזה די נפתר בשנים האחרונות מאז יש את הבחינה.
<ישראל אייליג: הבן שלי לעומת זאת עשה את הבחינה, הוא בוגר הונגריה, והמצב הוא שכתשעים אחוזים מהמחזור שלו עברו במכה הראשונה.
<ישראל אייליג: אני הוצאתי נתונים ובדקתי.
<ישראל אייליג: מתברר שאין כאן שום נושא של הפליה, ומדוע?
<ישראל אייליג: כי כל אלה שלומדים בירדן, אני חושב ש-99 אחוזים מהם, עוברים את הבחינה ועוברים את הבחינה בהצלחה.
שולי מועלם-רפאלי: אמר את זה חבר הכנסת טיבי כשלא היית כאן.
<ישראל אייליג: אני מצטער שאיחרתי.
<ישראל אייליג: חשבתי שבאר שבע יותר קרובה לירושלים, אבל הכביש הוכיח לי אחרת.
אחמד טיבי: היא הולכת ומתרחקת.
<ישראל אייליג: לשם כך אנחנו בונים גשרים.
<ישראל אייליג: גשר בינינו לבינך, יהיה הכול טוב.
<ישראל אייליג: יותר מזה.
<ישראל אייליג: אני הייתי בדיונים האלה לגבי הבחינות ולגבי הקושי כבר לפני 15 שנים ואז הייתה אותה בעיה.
<ישראל אייליג: אם אנחנו הולכים ובודקים, אנחנו מגלים שבמדינות מסוימות מאזורים מסוימים אכן אחוז המעבר הוא הרבה יותר נמוך.
<ישראל אייליג: אם אני לוקח את איטליה שם יש בסביבות חמישים או 55 אוניברסיטאות, נדמה לי שרק חלק מהן מוכרות על ידי משרד הבריאות.
<ישראל אייליג: כי אחרות ברמה הרבה יותר נמוכה.
<ישראל אייליג: מבחינת אחוז המעבר של הבחינות, זה בדרך כלל קשור למקום בו למד הסטודנט.
עפו אגבאריה: לא על זה דובר.
עפו אגבאריה: דובר על הבחינה עצמה.
אחמד טיבי: הספציפית הזאת.
עפו אגבאריה: על זה אין מחלוקת.
עפו אגבאריה: על זה כבר דיברנו בדיונים קודמים.
<ישראל אייליג: מי שמגיע לבחינה הזאת, סימן שעמד בכל הדרישות במקום הקודם בו הוא היה.
שולי מועלם-רפאלי: ושהמקום הזה מוכר על ידי משרד הבריאות שאני מניחה שכפי שאמרת לא נותן הכרה למקומות שהוא לא חושב שהם מתאימים לרמה אותה אנחנו רוצים בארץ.
<ישראל אייליג: כל ישראלי שרוצה לצאת לעבוד בארצות הברית, בקנדה, באנגליה, באוסטרליה וכדומה, נדרש לבדיקות של המקומות ההם למרות שהוא כבר עבר את כל הבחינות ויש לו את האישור.
עפו אגבאריה: אף אחד לא טען שלא צריך בחינה.
אחמד טיבי: כולנו מסכימים.
<ישראל אייליג: אם יש טענות לגבי תרגום לא נכון, אני משוכנע שאלה דברים שניתנים לבדיקה.
עפו אגבאריה: אלה הטענות.
<ישראל אייליג: לגבי רעש, אני מבין.
<ישראל אייליג: אבל זה שנאמר כאן עשרים שנים יש בעיות עם הבחינה ומצד שני נאמר לנו כאן שמי שעובר קורס מתאים עובר את הבחינה ללא בעיות, זה אומר שכנראה השאלות בבחינה כן נכונות אבל אולי הבעיה היא - - -
שולי מועלם-רפאלי: אני חוזרת למשהו שאמרנו כאן בכמה וריאציות.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה היא רופאים טובים.
שולי מועלם-רפאלי: מקובל עלינו שלכל אחד יש זכות ללמוד היכן שהוא רוצה.
שולי מועלם-רפאלי: אם משרד הבריאות נותן אישור לאוניברסיטאות מסוימות, חזקה עלי שהם יבדקו שהן ראויות לרופאים אותם אנחנו רוצים במערכת הבריאות בארץ.
שולי מועלם-רפאלי: אומרים הרופאים האלה שיש פער אדיר בין מה שקרה אתם שם לבין הנקודה של הבחינה שהם באים להיבחן בה.
שולי מועלם-רפאלי: תכף נשמע.
שולי מועלם-רפאלי: יש יתרון ושלילה לזה שאנחנו מקיימים את הדיון לפני שיש ציונים כי כמו שאמרו חבר הכנסת טיבי וחבר הכנסת גטאס, הייתה מחשבה שראוי שמשרד הבריאות ישמע את הדברים לפני שסוגרים את עניין הבחינה.
שולי מועלם-רפאלי: אם יש בעיות, ואומר חבר הכנסת טיבי ש-15 שנים אנחנו מדברים על הדבר הזה, לדעתי צריכה להיות כאן מחשבה קצת יותר רחבה על ה-15 שנים בהן מדברים על הבעיות האלה.
שולי מועלם-רפאלי: אם בעיות תרגום של בחינות יש כבר מ-1988, עת הגיעה העלייה הרוסית הגדולה, זה נפלא שרוב הרופאים עוברים אבל השאלה אם אנחנו עושים את כל אשר לאל ידנו כדי שהבחינה שאמורה להיות הכי אובייקטיבית בעולם ותביא לנו את הרופאים הטובים ביותר שאנחנו רוצים למערכת שלנו, נעשית באופן הנכון.
שולי מועלם-רפאלי: אומרת ליאה שלעניות דעתה הדלה, של סטודנטית שסיימה ולא של פרופסורית מכהנת, לא קראו את הבחינה לפני שנתנו לה אותה.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אמירה לא פשוטה.
שולי מועלם-רפאלי: מדובר באישה שאם היא הייתה עוברת את הבחינה – ואולי היא עברה אותה, אינני יודעת – היא נכנסת כאן בכל שער שמאפשר.
שולי מועלם-רפאלי: האם אנחנו מונעים מרופאים טובים להיכנס בשער בגלל עניינים אובייקטיבים שיש לנו אפשרות לתקן אותם?
שולי מועלם-רפאלי: זה כל מה שאנחנו שואלים כאן.
<ישראל אייליג: התשובה היא מאוד פשוטה.
<ישראל אייליג: לפני שקיבלו את התוצאות, לכולם ולא יוצא מן הכלל, יש הרגשה שהבחינה הייתה קשה, שהבחינה נוראית וכולם נכשלו.
שולי מועלם-רפאלי: אומרים לך מומחים ממני שהתלונות על הבחינה הזאת גדולות מאשר כרגיל.
<ישראל אייליג: הייתי בסיפור הזה לפני שנתיים.
<ישראל אייליג: הייתה קבוצה שבאה ואמרה שהבחינה הייתה נוראית.
<ישראל אייליג: בסיכומו של דבר רובם עברו.
<ישראל אייליג: כל מה שאני אומר הוא שבמדינת ישראל הבחינה הזאת בין השאר שומרת על איכות הרפואה.
באסל גטאס: להסתדרות הרפואית יש עמדה אחרת.
שולי מועלם-רפאלי: מותר לו להשמיע את דעתו.
באסל גטאס: אתה ההסתדרות הרפואית?
באסל גטאס: ההסתדרות הרפואית מבקשת אחידות.
באסל גטאס: לתת לסטודנטים מחוץ לארץ להיבחן בדיוק באותם מבחנים ובאותה רמה ושיטה בה נבחנים הסטודנטים בארץ.
באסל גטאס: לא זה מה שמשתקף מהדברים שלך.
<ישראל אייליג: מה שמשתקף בדברים שלי זה שהבחינות תהיינה, אבל אם אדוני היה יודע מה המסלול שעובר סטודנט בארץ, מה המסלול שעובר סטודנט בהונגריה, היה מבין שלמרות שההסתדרות הרפואית אומרת על מעין שוויון, קשה מאוד לעשות את זה.
באסל גטאס: אנחנו רוצים שוויון בבחינה.
באסל גטאס: לא שוויון בלימודים אלא שוויון בבחינה.
<ישראל אייליג: שוויון בבחינה יפגע בסטודנטים מחוץ לארץ.
שולי מועלם-רפאלי: לפני שאני עוברת למשרד הבריאות, אני רוצה לאפשר לשני אנשים נוספים.
<ישראל אייליג: אתם עושים את הבחינה רק אחרי שיש לכם תעודת בוגר מהמדינה שלכם.
<ישראל אייליג: שוויון בבחינה, סטודנטים בישראל עושים את זה בשנה חמישית ושישית.
<ישראל אייליג: סליחה, את עושה את הבחינות בהונגריה או ברוסיה אבל לא בישראל.
שולי מועלם-רפאלי: אם אנחנו חושבים שהונגריה היא לא טובה, יתכבד משרד הבריאות ויגיד שרופאים מהונגריה לא יתקבלו כאן אבל לא יכול להיות שמאפשרים לאנשים ללמוד בהונגריה, כמו שעשה בנך, ואז אומרים שהרמה לא מספיקה.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נציב סטנדרטים של סף כניסה למערכת הבריאות בארץ.
עפו אגבאריה: מי קובע את הסטנדרט?
שולי מועלם-רפאלי: את הסטנדרט קובע משרד הבריאות ואני סומכת עליו.
עפו אגבאריה: אף אחד לא התכוון לפטור מישהו מהבחינה.
עפו אגבאריה: אנחנו
שולי מועלם-רפאלי: לפני שאני נותנת למשרד הבריאות את הזמן שהוא צריך כדי לענות, אני מבקשת מדוקטור סרור ומאימאן קאסם.
<עבוד סרוב: שלום לכולם.
<עבוד סרוב: לפני שאני מתייחס לבחינה, הערה קטנה לדוקטור מההסתדרות.
<עבוד סרוב: אני הייתי באוניברסיטה קרובה להונגריה, היכן שלומדים רוב הרופאים ויש כמה חברים מהכיתה שלי שהלכו לשם לעשות רזמוס, שנה שעושים באוניברסיטה מסוימת שהיא מחוץ למדינה בה אתה לומד.
<עבוד סרוב: הסטודנטים האלה חזרו אחרי שלושה חודשים כי רמת המחלקות לדעתם – והם סטודנטים מצוינים – ירודה מזאת שבאוניברסיטה שלנו ברומניה שנחשבת כאן למדינה ממנה לא עוברים הרבה אנשים.
<עבוד סרוב: בהונגריה, כאשר חוזרים לכאן, ספרי השאלות וספרי התרגולים שהם מתרגלים תוך כדי העבודה במחלקות, אלה אותם ספרי שאלות שמשתמשים בה במשרד הבריאות לעבור את הבחינה.
<עבוד סרוב: זה לא אומר שהם רופאים יותר טובים.
<עבוד סרוב: לעניין המבחן בו אנחנו דנים.
<עבוד סרוב: באופן כללי, מאז שהתחילו עם הבחינה הזאת ועד היום, יש חוסר שקיפות טוטלי לגבי כל מה שעובר בבחינה, לגבי השאלות, השאלונים שעברו, אחוז העוברים והנכשלים שזה דבר שמתפרסם רק אם יש ועדה ויש בקשות מחברי הכנסת.
<עבוד סרוב: בכל הסתדרות מקצועית, בכל מבחן ממשלתי למקצועות אחרים כמו עריכת דין וכמו מהנדסים, אחרי שהנבחנים יוצאים מהאולם, הם מקבלים את טופס הבחינה עם השאלות לתרגולים של אנשים שבאים אחריהם ולבדיקה עצמית.
<עבוד סרוב: למה אני צריך לחכות חודשיים עד שאני מקבל את התשובה?
<עבוד סרוב: רק אם אני עובר ציון מסוים, אני יכול לראות את הבחינה.
<עבוד סרוב: צריך לעבור ציון מסוים כדי לראות את הבחינה ולמשך זמן קצוב, שזאת עוד בעיה.
<עבוד סרוב: אני חושב שיש מספיק שאלות בעולם שאפשר לפרסם את השאלונים.
<עבוד סרוב: לגבי המבחן הספציפי.
<עבוד סרוב: הייתה בעייתיות עוד לפני שהתחילה הבחינה.
<עבוד סרוב: הרבה מהרופאים שחזרו מחוץ לארץ לא קיבלו זימון לבחינה.
<עבוד סרוב: אני אישית התקשרתי שלושה ימים לפני הבחינה כי לא קיבלתי זימון ואמרו שיש להם בעיה במערכת וישלחו לי מייל.
<עבוד סרוב: הייתי צריך לעבוד על זה שלוש שעות, לחזור אליהם, לתת להם את המייל שלי עד שהם שלחו לי במייל זימון לבחינה.
<עבוד סרוב: יש הרבה אנשים שהלכו למבחן רק אחרי ששמעו על כך מחברים.
<עבוד סרוב: הם הלכו לשם ובדקו במקום.
<עבוד סרוב: זאת לא שיטה.
<עבוד סרוב: לדעתי זה זלזול.
<עבוד סרוב: אני לא אחזור על כל הטעויות שציינו חבריי וחברי הכנסת אלא אומר רק משהו אחד.
<עבוד סרוב: כשאני משקיע הרבה שנים והרבה חודשים בבית כדי ללמוד למבחן ואני פוגש בחינה כזאת, ההרגשה הקשה ביותר שלי היא לא שאני הולך להיכשל.
<עבוד סרוב: ההרגשה הקשה ביותר היא הזלזול.
<עבוד סרוב: כל אחד שיכול לקרוא שפה תקינה – ואני מדבר על אנגלית תקינה או על רוסית תקינה או על עברית תקינה – מי שהיה יכול לקרוא את המבחן לפני שהכניסו לנו אותו לאולם, היה יכול לתקן הרבה טעויות.
שולי מועלם-רפאלי: אימאן.
<אימאן קאסם סלימאן: אני רוצה לפנות לכל האנשים המכובדים שנמצאים כאן כאימא לשני סטודנטים לרפואה בחוץ לארץ.
שולי מועלם-רפאלי: תציגי את עצמך.
<אימאן קאסם סלימאן: אני אימאן קאסם סלימאן.
<אימאן קאסם סלימאן: אני עיתונאית ואני מלווה את הנושא הזה בעבודה העיתונאית שלי כבר הרבה שנים.
<אימאן קאסם סלימאן: עכשיו אני במצב שיש לי שני ילדים שלומדים רפואה בחוץ לארץ.
<אימאן קאסם סלימאן: אני מבקשת ומתחננת, תעזרו לנו להחזיר את הילדים שלנו לארץ.
<אימאן קאסם סלימאן: זה משהו שצריך להפנים אותו כי יש כאן מחסור ברופאים מצד אחד, ומצד שני אני מאוד מבקשת שהמבחן הזה לא יהווה מכשול.
<אימאן קאסם סלימאן: בסוף מדברים על בריחת מוחות ועל מיטב הרופאים שנמצאים בחוץ לארץ כי קשה להם במבחן הזה והם לא חוזרים לכאן.
<אימאן קאסם סלימאן: אני בטוחה שאני אומרת את זה בשמם של הרבה הורים וזאת הבקשה שלי.
שולי מועלם-רפאלי: פרופסור יציב או פרופסור לב?
<בעז לב: דוקטור לב ופרופסור יציב.
<בעז לב: הסוגיה הזאת של הבחינות מלווה אותנו שנים ארוכות והיא תמיד סוגיה כאובה.
<בעז לב: כל מי שאיננו עובר, מרגיש שהוא נפגע לכאורה בזכויותיו אחרי שהשקיע הרבה.
<בעז לב: זה מאוד פרובלמטי.
<בעז לב: אני מוכרח לומר לכם שאני בוגר בחינות בארצות הברית, יש לי רישיון מארצות הברית, ייסורי תופת וגיהינום כדי לעבור שם את הבחינות.
<בעז לב: אותו דבר באנגליה ובאירופה.
<בעז לב: אני לא מאחל לאף אחד שעושה את הבחינות כאן, שיעבור את התופת הזאת.
<בעז לב: זאת תופת.
<בעז לב: באמת תופת.
<בעז לב: קשה.
<בעז לב: זה קשה נפשית.
<בעז לב: כולנו רוצים שיהיו לנו רופאים שיש להם רמה מקצועית ראויה ואני חושב שעל זה מסכים כל מי שנמצא כאן באולם ואני חושב שכולם מסכימים גם שהבחינה צריכה להיות ראויה, מכובדת ומנוסחת היטב.
<בעז לב: אני מבטיח שאנחנו נבדוק ונתייחס לכל אחת מההערות שהועלו כאן.
<בעז לב: בהחלט אלה הערות ראויות לגבי התרגום, לגבי הניסוחים ושאלות שהן בעלות משמעות כפולה או כזאת שהתשובות בהן לא חד משמעיות ירדו ממניין השאלות.
<בעז לב: בוודאי ובוודאי.
<בעז לב: מעבר לזה, פרופסור יציב יציג את הדברים.
<שאול יציב: כשאני דיברתי עם דוקטור טיבי לפני כמה ימים לגבי הקושי לדון בנושא כזה לפני שהבחינה עצמה נבדקה, הוא אמר דבר נכון.
<שאול יציב: הוא אמר שאולי טוב שאשמע מה שיש לאנשים לומר כדי אפשר יהיה להתחשב ולדון בזה בדיוני הוועדה עצמה.
<שאול יציב: בסך הכול אני שמח שקיימנו את הדיון הזה.
<שאול יציב: אני רוצה לומר מילת הקדמה לגבי המשמעות של בחינה בכתב.
<שאול יציב: תראו, עם כל הכבוד לבחינה בכתב, בחינה בכתב היא בחינה שבודקת ידע אבל בשום אופן איננה בודקת כישורים קליניים מעשיים ודוקטור טיבי יכול לאשר את זה.
<שאול יציב: אין לנו כלי יותר טוב ויותר מוצלח כדי לבחון את ידיעותיו של המועמד מאשר בחינה.
<שאול יציב: אולי יום אחד נמציא או נמצא איזושהי דרך יותר מוצלחת.
<שאול יציב: צריך לדעת שיש בעיות באופן כללי עם בחינה בכתב.
<שאול יציב: לנושא של הבחינה האחרונה בכתב, אני אתייחס אולי בסוף ולפני כן אני רוצה להעיר כמה הערות כלליות.
<שאול יציב: אני רוצה באמת להדגיש את זה כי אני נמצא גם בכובע של המועצה המדעית וגם בכובע של משרד הבריאות ואני מכיר את הבעיה הזאת של בחינות מכל הכיוונים.
<שאול יציב: גם הייתי יושב ראש ועדת בחינות עליונה במועצה המדעית במשך עשר שנים, כך שאני באמת בקיא בבחינות.
<שאול יציב: מי שמכין את הבחינה, אלה אנשים בכירים מאוד, פרופסורים, מנהלי מחלקות, אנשים בכירים במועצה המדעית.
<שאול יציב: כמובן שלמשרד הבריאות יש אחריות על לגבי הבחינה הזאת אבל היא נעשית על ידי אנשים שרגילים להכין בחינות ויש להם ניסיון גדול בבחינות.
<שאול יציב: אני יכול לומר מניסיוני שאין אף אחד שיושב בוועדת הבחינה שיש לו שיקולים זרים, שיש לו איזושהי כוונה להכשיל במכוון, שהוא עושה איזושהי הפליה לגבי מי שבא מכאן לעומת מי שבא משם.
<שאול יציב: למרות שהדברים נאמרו, אני רוצה לחזור על דבריו של דוקטור טיבי.
<שאול יציב: לו באופן אבסולוטי הבחינה הזאת – באופן כללי, ואני לא מדבר על הבחינה האחרונה – הייתה בחינה גרועה מאוד, איך אפשר להסביר שבוגרי ירדן ובוגרי הונגריה – ועם כל הכבוד למה שנאמר כאן – בכל זאת שנה אחרי שנה עוברים את הבחינה בהצלחה מרובה?
אחמד טיבי: תקרא את האחוזים.
<שאול יציב: ב-2013 בבחינות סתיו ניגשו מירדן 55 סטודנטים וכולם עברו את הבחינה.
<שאול יציב: זאת אומרת, אי אפשר להתעלם מהעובדה הזאת.
<שאול יציב: אם הבחינה הייתה באמת עם כל כך הרבה חסרונות ובעיות, קשה להסביר את זה.
<שאול יציב: אני לא אומר שזה עונה על כל השאלות שלכם.
<קריאה: אולי אתם מתואמים עם ירדן?
<שאול יציב: אי אפשר להתעלם מזה.
<שאול יציב: אני שמעתי ורשמתי את כל מה שאתם אמרתם ואני מתייחס בכבוד רב ובהערכה רבה לכל מה שנאמר כאן.
<שאול יציב: הדבר הזה יילקח בחשבון במערכת השיקולים עת נבחן את הבחינה האחרונה היום אחר הצהרים.
<שאול יציב: אני נוסע לשם למרות שאני לא אמור להיות, אבל אני נוסע במכוון ויושב שם שעות כדי לשבת עם הוועדה ולבדוק טוב טוב את כל הטענות שלכם ואת כל מה שכתבו לנו הנבחנים וכדי לראות היכן נעשו טעויות ואם נעשו.
<שאול יציב: העניין הזה של הבחינה הנוכחית, לצערי הרב אני לא יכול לתת היום תשובות קונקרטיות מכיוון שאין לי נתונים.
<שאול יציב: עוד לא נבדק כלום.
<שאול יציב: אני רק יודע שלגבי תרגומים, ביקשתי שיבדקו את הנושא של תרגומים.
<שאול יציב: אגב, בערבית מי שתרגם את זה, זה בוגר אוקספורד בלונדון שהוא כתב לי מכתב מאוד יפה שאני לא אקריא אותו כי חבל על הזמן.
<שאול יציב: הוא טוען שהוא מומחה גדול מאוד.
<שאול יציב: הוא מוכן לעמוד בכל בית דין ולדבר על התרגום הזה.
<שאול יציב: הדבר הזה ייבדק.
<שאול יציב: כל מה שאמרתם, רשמתי ואנחנו נבדוק את זה בראש פתוח ובנפש חפצה.
<שאול יציב: את זה אני מבטיח לכם.
<שאול יציב: עלה כאן הנושא של בחינה אחידה.
<שאול יציב: אני רוצה להתייחס לזה.
שולי מועלם-רפאלי: צריך לומר שגם יש את נייר העמדה של ההסתדרות הרפואית שתומכת בזה.
<שאול יציב: אני אומר שבעיקרון אני חושב שזה רעיון טוב.
<שאול יציב: אני חושב שהוא באמת ייתן אחידות לגבי סטודנטים שמסיימים כאן ולגבי סטודנטים שמסיימים בחוץ לארץ.
<שאול יציב: לא תוכלנה להיות טענות לגבי שוני בקושי או איזושהי הפליה כלשהי וכולו.
<שאול יציב: הכול ייעשה.
<שאול יציב: אם הבחינה הזאת תהיה על ידי ה-WMBA מארצות הברית או שהיא תיעשה בעצמה על ידי הדיקנים.
<שאול יציב: אגב, אני דיברתי עם יושב ראש ועדת הדיקנים והם בעד בחינה אחידה.
<שאול יציב: הם רוצים בעצמם להכין את הבחינה הזאת.
<שאול יציב: הם לא כל כך רוצים את הבחינה האמריקאית.
<שאול יציב: זה עניין טכני שצריך לבחון אותו.
<שאול יציב: צריך לזכור דבר אחד ואני רוצה שניקח אותו בחשבון.
<שאול יציב: אני חשבתי לגבי השוני שיש בין הבחינה הקיימת לבין הבחינה האחידה.
<שאול יציב: צריך לקחת בחשבון שמדובר על קיום של שני מועדים בשנה.
<שאול יציב: צריך לקחת בחשבון שבחינת הרישוי בחמש שפות זרות והבחינה הזאת היא בשפה העברית בינתיים.
<שאול יציב: יש לקחת בחשבון את המתכונת של הערעור על הבחינה.
<שאול יציב: אגב, אני רוצה להגיד לכם שהקמתי עכשיו ועדת ערר חדשה בה יושבים אנשים רציניים בשטח כדי שתבחן את כל הערעורים שהוגשו.