GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנחם קירשנבלום: למבוטחים יש את המוסד לביטוח לאומי ואם ביטוח לאומי ייתן להם את מה שמגיע להם, הם לא יצטרכו את המייצגים.
<מנחם קירשנבלום: הם מגיעים למייצגים ברגע שהם לא סומכים על המוסד לביטוח לאומי.
<מנחם קירשנבלום: לנפגעים רבים, למבוטחים רבים, יש סיוע משפטי בחינם מהמדינה אבל הם לא ממש סומכים עליהם ולכן הם מגיעים למייצגים פרטיים.
<מנחם קירשנבלום: את השכר של המייצגים הפרטיים אי אפשר להגביל וזה לא נכון להגביל משום שגם לא מגבילים את ההוצאות שלהם.
<מנחם קירשנבלום: אף אחד לא יכול להסמיך מישהו, בטח שלא אנשים שהם שכירים, לבוא ולבקש מהמייצגים הפרטיים שיפתחו להם את הספרים, שיראו מה הם מרוויחים, כשלא לוקחים אחריות על ההוצאות שלהם.
<מנחם קירשנבלום: אף אחד לא לוקח אחריות על אותו מייצג שלוקח אחריות מקצועית ויכול להיות שהוא יינזק וייתבע במיליוני שקלים על ידי המבוטח שהוא ייצג והם לא יכולים להגן בפן של ההוצאות.
<מנחם קירשנבלום: המציעים את ההצעה הזאת לא ממש סגורים על זה.
<מנחם קירשנבלום: זה מאוד לא אחראי להציע את ההצעה הזאת.
מיקי רוזנטל: יושבים כאן אנשים ומשמיעים טענות.
מיקי רוזנטל: אתה יודע מה אני חושב?
<מנחם קירשנבלום: בסופו של ההצעה המוסד לביטוח לאומי יערוך מחקר במשך 36 חודשים שיבואו לאחר שהחוק ייכנס לתוקף.
<נעה בן שבת: זה אחד התיקונים המוצעים כדי לבחון את ההשלכות.
<מנחם קירשנבלום: ה-36 חודשים צריכים להיות לפני ולא אחרי.
<סוזנה רבינוביץ: איגוד לשכות המסחר.
<סוזנה רבינוביץ: יש לי שלוש הערות קצרות.
<סוזנה רבינוביץ: ההערה הראשונה היא הצעה לסדר והיא לא להצביע על ההגדרות לפני שקוראים את כל ההצעה כי רק כך נבין את כל ההגדרות.
<סוזנה רבינוביץ: ההערה השנייה והיא הערה ספציפית לאחת ההגדרות, טיפול בתביעה לגמלה.
<סוזנה רבינוביץ: אנחנו חושבים שהזמן והמסגרת, להגדיר מי יכול לתת את הטיפול, כן להכניס כאן את ההסדרה וזה הזמן וזאת ההזדמנות.
<סוזנה רבינוביץ: אם לא נעשה את זה עכשיו, אנחנו בעצם מקבלים הצעת חוק או חוק חלקי.
<נעה בן שבת: התייחסנו קודם להערה הזאת.
<סוזנה רבינוביץ: אנחנו חושבים בכל זאת שזה הזמן וחשוב שזה ייאמר לפרוטוקול.
<סוזנה רבינוביץ: ההערה האחרונה גם בקשר לדברי היועצת המשפטית לגבי הנתונים שהועברו על ידי מרכז המחקר של הכנסת.
<סוזנה רבינוביץ: גם מבחינת דיני ההגבלים העסקיים היה חשוב ומוכרח שכל חברה תעשה זאת בנפרד ולכן זה נעשה בפגישות נפרדות.
<נעה בן שבת: זאת הבעיה.
<נעה בן שבת: אם היו נותנים נתונים, לא משנה אם בנפרד או ביחד.
<סוזנה רבינוביץ: אני חולקת עליך.
<קריאה: אנחנו נתנו נתונים.
<קריאה: הייתה חברה אחת שמסרה ולא מבין הגדולות.
<סוזנה רבינוביץ: אני חושבת שעכשיו הגיע הזמן לשמוע את מרכז המחקר של הכנסת.
יעקב מרגי: תודה על העצה.
<יניב גוזלן: אפשר?
יעקב מרגי: יניב גוזלן קיבל את הפריבילגיה לשמוע ולא לדבר.
יעקב מרגי: הוא היה בחוץ.
<אלון אהרונוב: אני מודה לכבודו שנתן לי לדבר.
<אלון אהרונוב: אני מנכ"ל חברת זכותי, אחת משתי החברות הגדולות שדיברת עליהן קודם.
<אלון אהרונוב: אני נמצא כאן פעם שלישית וזאת פעם ראשונה שנותנים לי את זכות הדיבור ולכן שוב, תודה.
<אלון אהרונוב: חברת זכותי קמה לפני כעשר שנים.
יעקב מרגי: דבר על החוק.
<אלון אהרונוב: אנחנו חושבים שאין מספיק הכרות עם החומר כדי לחוקק את החוק.
<אלון אהרונוב: ראשית, מה שאמר החבר מאורפז, נושא של נכות מעבודה הוא לא קצבאות קיום.
<אלון אהרונוב: אנשים שמרוויחים שלושים אלף שקלים ומקבלים עוד 5,000 שקלים בחודש, זאת לא קצבת קיום.
<אלון אהרונוב: דבר שני, דיברו על כך שלא נתנו דוחות.
<אלון אהרונוב: נתנו נתונים, הגענו לא פעם ולא פעמיים – ורצינו להגיע גם פעם שלישית עם דוחות חתומים ומבוקרים על ידי רואה חשבון – אבל אמרו כאן - - -
יעקב מרגי: אני מקבל את הגרסה של היועצת המשפטית.
<אלון אהרונוב: אני אומר כאן קבל עם ועדה, חברת זכותי מרוויחה 15 אחוזים על המחזור ואם יקצצו לנו שישים אחוזים מהמחזור, אנחנו נעבור להפסד.
<אלון אהרונוב: יושב כאן יניב גוזלן, רואה החשבון של החברה, והוא מוכן לבוא עם דוחות חתומים מבוקרים ולהוכיח לכולם מה שאומר עמי ממרכז המחקר שהחברות יעברו מרווח להפסד.
מיקי רוזנטל: אם הם ימשיכו לפרסם בעשרה מיליון שקלים בשנה.
<אלון אהרונוב: אנשים לא היו מגיעים אלינו, אם לא היינו מפרסמים.
יעקב מרגי: מיקי, אתה לא עוזר לי.
יעקב מרגי: אני בא לעזור לך למרות שאני עדיין לא מגובש לגבי החוק.
יעקב מרגי: אמרתי בהערת ביניים לווילמה שחיים ביצע בי נוהל מעצר שכן.
יעקב מרגי: הוא שם אותי כאן והלך, והוא המציע.
יעקב מרגי: רבותיי, תקשיבו.
יעקב מרגי: אני מבין את שחרור הקיטור אבל אני חייב לומר מה שהייתי צריך לומר.
יעקב מרגי: יושבים כאן נציגי הביטוח הלאומי ושישמעו את זה טוב.
יעקב מרגי: יש כל כך הרבה ארגונים, עורכי דין וחברות.
יעקב מרגי: אני גר בישובים שם יש אזעקות ושמתי אפליקציית צבע אדום.
יעקב מרגי: תאמינו לי, אני מקבל שיחה, חושב שזאת אזעקה, אבל מה אני רואה?
יעקב מרגי: חלית בסוכרת.
יעקב מרגי: אני אומר את זה כביקורת על הביטוח הלאומי.
יעקב מרגי: אני מוכן לעשות לכולם כאן הסבה מקצועית, שלא יעבדו ויסגרו את העסקים.
<קריאה: אני מוכן לסגור מחר.
<קריאה: שיעשו את העבודה שלהם ומחר אני אסגור.
יעקב מרגי: מיקי, הכדור לפתחנו אחרי החוק הזה או תוך כדי.
יעקב מרגי: אני נולדתי בחודש שביעי ואני יותר מאופק מכם.
יעקב מרגי: אני אומר שזה לפתחנו.
יעקב מרגי: לא יתכן הדבר הזה.
יעקב מרגי: זה צריך להיות אוטומט.
יעקב מרגי: אני לא צריך את לבנת פורן שתגיד לי מה מגיע לי ואני לא צרך את שמעון ואת האחרים.
<קריאה: מבית החולים ישר לביטוח לאומי לקבל את מה שמגיע לך.
יעקב מרגי: היום הכול באפליקציות אוטומטיות.
יעקב מרגי: אני אומר את הדברים לפרוטוקול בשונה מכם כי כל ההתפרצויות שלכם לא נכנסות לפרוטוקול.
יעקב מרגי: סליחה שאני אומר את הביטוי הזה אבל זה אות קלון לביטוח הלאומי.
יעקב מרגי: לא ביקשתי אישור.
יעקב מרגי: שלושה דוברים אחרונים.
<קריאה: אדוני, אני מבקשת הערה קונקרטית לסעיף ספציפי.
יעקב מרגי: תהיה לך אפשרות מהקריאה הראשונה עד לדיונים על הקריאה השנייה והשלישית.
יעקב מרגי: יהיה לך הרבה זמן להעביר חומר, להתייחס ולקבל תשובות.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה להבהיר שהנוסח שנמצא כאן שונה מהנוסח שהיה בעקבות כל ההערות שנשמעו.
<קריאה: ועדיין הוא לא נתן את התשובות.
יעקב מרגי: הדברים הובהרו.
<שמעון אשרף: התקיימו ישיבות וזה לא בא לביטוי בהצעה החדשה.
<שמעון אשרף: שמעתם אותנו ולא התייחסתם.
<נעה בן שבת: שמענו והתייחסנו.
<שמעון אשרף: איפה נפגעי תאונות עבודה כאן?
<שמעון אשרף: הסכמתם על זה ולא הכנסתם את זה.
<שמעון אשרף: לא מפריע לי.
<שמעון אשרף: אני אצא עוד הפעם.
יעקב מרגי: אם באת כדי לצאת, למה נכנסת?
<קריאה: אני באתי כדי להשמיע את הדברים.
יעקב מרגי: השמעת.
<דב לרר: להבדיל מכל הנוכחים כאן, שלושים שנים, משנת 1986, אני עובד רק בנפגעי עבודה.
יעקב מרגי: הבהרת את זה בדיון הקודם ואני עם זיכרון חלש ובכל זאת זוכר את זה.
<דב לרר: אני רוצה לומר לכם מהשטח.
<דב לרר: יש ארבעה דברים מאוד מאוד בעייתיים בפורמט הזה.
<דב לרר: חמישים אחוזים מעורכי הדין עובדים בחינם ועד תשעה אחוזים לא מקבלים כסף.
<דב לרר: זאת אומרת, אני מופיע בהרבה ועדות, שלוש-ארבע ועדות.
<דב לרר: רבותיי, אני הייתי ב-10,000 ועדות ואני יודע בדיוק בשטח מה קורה עד לשקל האחרון.
<דב לרר: אני רוצה להגיד דבר אחד.
<דב לרר: יש לי ארבע הערות וכולן קצרות.
<דב לרר: חמישים אחוזים מעורכי הדין עובדים בחינם.
<דב לרר: זאת אומרת, מה שמחזיק אותנו זה ה-15 אחוזים.
<דב לרר: זה עובד באינטרנט והם באים ועושים שופינג.
<דב לרר: כבוד היושב ראש, תקשיב לי, אני מדבר אליך מהשטח.
<דב לרר: אני אומר לך שעשרות אלפי אנשים פונים דרך האינטרנט ועושים שופינג והם רואים מה קורה.
<דב לרר: עורכי הדין לא לוקחים דמי פתיחה כמו לבנת אלא הם לוקחים 15 אחוזים בסוף אבל בחצי מהמקרים – תראה את המחקר של מרכז המחקר – לא מקבלים כסף.
<דב לרר: תשעה אחוזים, אין זכאות ואני אומר ללקוח תודה, זכית בשירות בחינם.
<דב לרר: אם יחזירו אותי לשמונה אחוזים חציוני, 6,000 כפול 75 כפול עשרה אחוזים, זה 600, כפול 40, זה יוצא עשרים אלף, שמונה אחוזים, זה 1,600 שזה לפי מרכז המחקר ארבע ועדות.
<דב לרר: שתי ועדות נכות זמנית וצמיתה בוועדה הראשונה ובערעור.
<דב לרר: ארבע ועדות.
<דב לרר: 1,600 שקלים.
<דב לרר: תופיע אתה ב-400 שקלים.
<דב לרר: מי יופיע כאן ב-400 שקלים?
<דב לרר: אני שואל את כל חברי הכנסת מי יעשה זאת?
<נעה בן שבת: אתה שכחת שמוצע לגבות דמי פתיחת תיק.
יעקב מרגי: מאחר ואתם נתלים באילן גבוה שנקרא מרכז המחקר, בואו ניתן למרכז המחקר לומר את דברו אבל לא להפריע לו.
<עמי צדיק: שלום.
<עמי צדיק: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<עמי צדיק: אנחנו התבקשנו על ידי הוועדה לבדוק את השפעת החוק על השרידות העסקית של החברות שפועלות בתחום ויתר הגורמים.
<עמי צדיק: אנחנו קיבלנו נתונים משלוש חברות.
<עמי צדיק: חברה אחת, כמו שנאמר כאן קודם, קיבלנו ממנה דוח מבוקר מלא.
<עמי צדיק: מחברה שנייה קיבלנו עמוד אחד מדוח אבל לא בטוח שזה מהדוח כי לא כתוב על זה שזה מבוקר או משהו כזה.
<עמי צדיק: מחברה שלישית קיבלנו טבלאות עם כמה נתונים שאנחנו לא בטוחים לגמרי אם הנתונים האלה מייצגים את הפעילות או לא מייצגים את הפעילות.
<עמי צדיק: מה שאנחנו ביקשנו מהם, זה לקבל דוחות מבוקרים על ידי רואה חשבון, לא של כל הפעילות העסקית שלהם, אלא לפי חלוקה לתחומי פעילות כמו ביטוח לאומי ובתוך ביטוח לאומי.
<לבנת פורן: אתמול התבקשנו.
<עמי צדיק: תכף אני אענה על זה.
<עמי צדיק: בנוסף חלוקה לתחומי פעילות לדוגמה מביטוח לאומי וממס הכנסה לכמה שנים אחורה כדי שנוכל באמת לבדוק את הנתונים כהווייתם.
<עמי צדיק: כל הדברים האלה נעשו במהלך פגישות עם הנציגים של החברות השונות, לפחות עם שתי חברות נפגשנו - עם חברה אחת פעמיים ועם חברה שנייה פעם אחת – לפגישות מאוד ארוכות וניסינו באמת להבין את הסוגיה ולומר אמירה ברורה.
<עמי צדיק: בסופו של דבר לא הגשנו מסמך היום לוועדה כי אנחנו מרגישים שאין לנו מספיק חומר לתת.
<עמי צדיק: מה שאני יכול לומר באופן כללי מאוד זה שהצעת החוק היא באמת תוריד את ההכנסות של החברה.
<עמי צדיק: זה ברור לכולנו.
יעקב מרגי: זאת תכלית החוק.
<קריאה: יש גם חברות שייסגרו.
<עמי צדיק: אין לנו את הנתונים לגבי המשקל של ההכנסות של החברות השונות, נתונים מבוקרים ומאומתים מביטוח לאומי ומיתר הפעילויות.
קארין אלהרר: זה ממש לא בסדר שביקשו נתונים ולא הגישו אותם.
<שמעון אשרף: הגשנו את הנתונים.
<לבנת פורן: אתמול התבקשנו ואמרנו שנעביר.
<לבנת פורן: זה היה אתמול.
<לבנת פורן: לפי הנתונים הקיימים כרגע זה לא מקטין את הרווח אלא זה מגדיל את ההפסד.
יעקב מרגי: הייתה לי תקווה שהוא יעזור לכם.
<שמעון אשרף: הוא יעזור.
קארין אלהרר: אדוני היושב ראש, עוד בישיבה הראשונה שהשתתפתי בה התבקשו הנתונים.
קארין אלהרר: קצת מוזר לי.
<לבנת פורן: הנתון הזה התבקש רק אתמול.
<עמי צדיק: לכן המסקנה שלנו היא שאכן ירדו ההכנסות.
<עמי צדיק: האם ההכנסות יורידו את החברות מתחת לקו הרווח, זה דבר שצריך לבדוק אותו טוב יותר עם הנתונים, אם יגיעו.
<עמי צדיק: בהינתן ההוצאות הקיימות, אולי הם ירדו להפסד אבל אולי אפשר להקטין את ההוצאות ולא לרדת להפסד.
<עמי צדיק: החברות טוענות שאם הן יורידו את ההוצאות, גם רמת השירות תיפגע וגם יבואו פחות לקוחות כי יורידו את הוצאות הפרסום.
<עמי צדיק: יכול להיות.
<עמי צדיק: אנחנו באמת צריכים לבחון את הסוגיה הזאת בצורה יותר מעמיקה וגם אז לא בטוח שתהיה לנו אמירה נחרצת לגבי כל הנושא הזה.
<עמי צדיק: זה נושא מאוד סבוך.
<עמי צדיק: כמו שאמר עורך דין סומך ממשרד המשפטים, אנחנו גם ננסה ללמוד איך ועדות מחירות במשרדי ממשלה בוחנות את הנושא הזה ואיך מתחשבים בהוצאות נורמטיביות אלה ואחרות כמו לדוגמה הוצאות פרסום ושיווק.
<קריאה: מה עם עורכי הדין?
יעקב מרגי: היום תהיה הקראה.
יעקב מרגי: לכל מי שיש ספק, היום תהיה הקראה.
יעקב מרגי: אני אומר לכם כדי שלא יהיה לכם אינסנטיב למשוך, היום תהיה הקראה.
יעקב מרגי: אני חוזר למגבלה שהגבלתי את עצמי.
<דב לרר: עוד נקודה.
<דב לרר: יש פרצות שהרופאים יכולים לגבות 4,000 ועורך הדין המסכן יגבה אלף שקלים.
<דב לרר: זה דבר שהוא בלשון החוק חי וקיים בענק כי כל רופא יכול לקחת תעודת עובד ציבור ולקבל.
<דב לרר: בית דין אזורי לעבודה.
<דב לרר: יש שם סיכומים והוכחות.
<דב לרר: אני מקבל 1,600 שקלים, אני הולך חמש פעמים לבית הדין האזורי.
<דב לרר: אף אחד מחברי הכנסת לא יודע כמה עבודה זאת.
<דב לרר: אני היום לא אצא בשביל אלפיים שקלים.
<נעה בן שבת: אבל בערעור אתה מקבל לא שמונה אחוזים.
<נעה בן שבת: אתה לא מגיע ל-1,600 שקלים.
<דב לרר: עוד מאה שקלים.
<רון טלר: אתם לקחתם תלונות מוצדקות כנגד מאכערים והכנסתם אותנו עורכי הדין, שאתם לא מבינים בכלל, עם כל הכבוד, בעבודה המשפטית.
<רון טלר: אתה לא יכול להשוות עבודה משפטית של עורך דין לעומת תלונות מוצדקות.
<רון טלר: בשם התלונות המוצדקות כנגד החברות, הכנסתם את עורכי הדין לנושא.
יעקב מרגי: גזלת זמן יקר של כל החברים.
יעקב מרגי: הפרוטוקול לא מכיר אותך ולכן דבריך לא נרשמו.
<דב לרר: התשלומים הם כל כך מזעריים ואם יש מילה אחת בחוק שאני מסכים אתה, זאת המילה מזערי על 800 והסיבה מאוד פשוטה – זה באמת מזערי.
<דב לרר: יוצא לי לקבל עשרה שקלים כל חודש למשך שישים חודשים, תודה רבה למיקי רוזנטל, ולהחזיק שק עולה לי 42 שקלים.
יעקב מרגי: לבי לבי.
<דב לרר: מי יממן את זה?
יעקב מרגי: אתם לפעמים גוררים את עצמכם ואתם לא שמים לב.
יעקב מרגי: אתה יודע על מי נאמר.
יעקב מרגי: תאמין לי, אם יש מקצוע שטעון הסדרה, כמו הביטוח הלאומי, אני לא רוצה לומר.
יעקב מרגי: אל תרחיבו.
מיקי רוזנטל: יש גם כאלה שבעד והם רוצים לדבר.
<אבנר עורקבי: כבודו, אני יושב ראש ארגון הנכים בישראל המיוחד, אהב"ה, ומייצג כאן את הפורום של ארבעה ארגונים.
<אבנר עורקבי: אנחנו מאוד מסויגים מהצעת החוק הזאת למרות שאנחנו יודעים שמציעי החוק הזה הם אנשים שבאים מתוכנו.
<אבנר עורקבי: הם אנשים בעלי מוגבלות ואנחנו מאוד מחבבים אותם ומאוד אוהבים אותם.
<אבנר עורקבי: אני בעצמי באופן אישי נמצא מול הוועדות הרפואיות במשך יותר מעשרים ושלושים שנים ומתמודד אתן.
<אבנר עורקבי: אנחנו מצפים שהוועדות הרפואיות ישנו את פניהן אבל אנחנו עדיין לא בטוחים.
<אבנר עורקבי: היה שולחן עגול, היו שיחות ויש כל מיני דברים.
<אבנר עורקבי: יש לנו אנשים שלא יכולים לגשת לוועדה רפואית כי הם פוחדים.
<אבנר עורקבי: אנחנו יודעים את זה ואנחנו מכירים את זה מקרוב.
<אבנר עורקבי: כל אחד מכיר את זה מקרוב.
<אבנר עורקבי: אנחנו חוששים מאוד שהנכים הבאים שלנו יחששו להגיע לוועדות הרפואיות.
יעקב מרגי: חששך הובן והושמע.
יעקב מרגי: בואו נראה מי עיצבן אותי יותר.
יעקב מרגי: רואה החשבון או שמעון.
<יניב גוזלן: אני מבקש לדבר על שתי נקודות שלא עלו כאן.
<יניב גוזלן: הנושא של הפרדת חיווי הדעת המקצועי משירותי הסיוע האחרים.
<יניב גוזלן: אנחנו מעסיקים מגוון של בעלי מקצוע – עובדות סוציאליות, רופאים, יועצי מס – וכאשר הלקוח מגיע אלינו, יש לו בבית אחד לא עלות וללא נטילת סיכון את כל השירותים עד ההצלחה שתהיה או לא תהיה.
<יניב גוזלן: ברגע שאתם מוציאים את חיווי הדעת המקצועי מעלות הטיפול, הלקוח נאלץ בדרך לשלם עלויות שהיום הוא לא נושא בהן.
<יניב גוזלן: הדבר יביא לירידה בכמות ההגשות ולירידה במימוש הזכויות.
יעקב מרגי: אמרת שיש לך הערות לגבי נושאים עליהם לא דיברו.
<יניב גוזלן: עוד דבר אחד, גם כרואה חשבון של חברת זכותי שחתום על הדוחות הכספיים שלה ושישב עם עמי, וזה חלילה לא היום.
<יניב גוזלן: אני רוצה שתביאו את זה בחשבון ואני אתן לכם דוגמה מחוק אחר.
<יניב גוזלן: אנחנו לא נוכל לעבוד ברמה הזאת אלא אנחנו נסגור את העסק והתעשייה הזאת תפסיק לטפל בכ-10,000 הגשות בשנה.
<יניב גוזלן: בהקשר הזה אני רוצה לדבר על חוק נרדפי הנאצים.
יעקב מרגי: אם אני הייתי אומר תעשייה, היית נפגע ממני.
<יניב גוזלן: לא.
<יניב גוזלן: חלילה.
<יניב גוזלן: תעשיית החברות למימוש זכויות.
<יניב גוזלן: זה מכבד אותנו לגמרי.
<יניב גוזלן: תקראו בבקשה את דברי השופטת דורנר ואת אדון בלום זיכרונו לברכה שאמרו ששני שליש מנרדפי הנאצים מתו בלי לממש את זכויותיהם כי לא היה בחוק מספיק אינסנטיב לטפל בהם.
<יניב גוזלן: אנחנו לא גוזלים אף אחד.
יעקב מרגי: תסיים כאן.
יעקב מרגי: יש לנו מישהו כאן שהוא בעד החוק?
<קריאה: אנחנו בעד החוק אבל לא במספרים האלה.
<קריאה: אני בעד החוק.
<קריאה: כמו שחיים כץ אמר, בהידברות.
<ליבי בייקין: אני נציגת המשמר החברתי.
<ליבי בייקין: רציתי להעיר הערה כללית.
<קריאה: אפשר לדעת מה זה המשמר החברתי?
<ליבי בייקין: המשמר החברתי הוא ארגון של אזרחים שפועל בכנסת באמצעות משקיפים והמטרה שלו היא גם ליצור נגישות לכנסת לאזרחים פרטיים וגם להעלות אג'נדה של צדק חברתי באופן כללי.
יעקב מרגי: עד כאן לעניין המשמר החברתי ועכשיו לעניין החוק.
<ליבי בייקין: המוסד לביטוח לאומי הוא אחד המוסדות המפוארים שמדינת ישראל יכולה להציג כלפי העולם והיא מאפשרת קבלה של זכויות בסיסיות לכלל האזרחים בלי שום הבדל.
יעקב מרגי: היה צריך.
<ליבי בייקין: לכאורה.
<ליבי בייקין: נכון.
<ליבי בייקין: מה שבמנגנון כאן מאוד מאוד התקלקל, מכיוון שמה שנוצר זאת שכבה מאוד גדולה של מתווכים והמשמעות של השכבה הזאת היא פשוט הפרטה של הנגישות של האזרחים לקבלת אותן זכויות בסיסיות.
<ליבי בייקין: אני חושבת שהבעיה במקרו היא העובדה שאזרחים לא יכולים לקבל את הטיפול מהמוסד לביטוח לאומי בצורה הפשוטה והנגישה, וזה יכול להיות מסיבות תקציביות, זה יכול להיות מסיבות בירוקרטיות, זה לא משנה, אבל כאן מדובר בהצעת חוק שבאה לאזן בין הצורך לשפר את הנגישות למוסד לבין העובדה שכל האולם כאן – למיטב הבנתי, למעט חברי הכנסת המציעים - יחד עם חברי רן מלמד, ובהמשך לדבריך שלך אדוני היושב ראש, אלה רק אנשים שיש להם תמריץ כלכלי כדי להמשיך ולהפריט את השירותים האלה.
<רון טלר: בהחלט לא.
<רון טלר: האינטרס שלנו עורכי הדין, להבדיל מכל המאכערים האחרים, הוא לטפל בבעיות משפטיות אמיתיות ואת זה הוועדה לא מבינה.
<לבנת פורן: בפעם הבאה שתגיד מאכערים, אנחנו - - -
<לבנת פורן: משהו מההערות התקבל?
<נעה בן שבת: המון הערות התקבלו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאולי לא שמעת מה שאמרתי.
<נעה בן שבת: רוב ההערות באו בעקבות הפגישה.
<נעה בן שבת: למשל הבקשה להוציא את חוות הדעת המקצועיות.
<נעה בן שבת: המטרה היא לאפשר את גביית התשלום האמיתי.
<לבנת פורן: אנחנו רוצים להתייחס לזה.
<נעה בן שבת: אם מבקשים חוות דעת מרופא, לפי חוות הדעת שלכם שמסתמכת על איזו אמירה ב-Ynet, סליחה, עם כל הכבוד, אם חוות הדעת הרפואית עולה איזשהו סכום, יקבלו עליה את הסכום בנפרד מהשירות.
<לבנת פורן: למה זה מפריע אם יש בינינו זיקה?
<נעה בן שבת: אם אתם חושבים שהרופא עוזר לשירות והוא חלק וצריך להיות חלק אינהרנטי מהשירות, בסדר, אבל הוא יהיה מוגבל תחת הגבלת שכר הטרחה כי הוא בעצם בתוך השירות.
<נעה בן שבת: אני לא מבינה איזה ערך מוסף יש לרופא תעסוקתי שיושב אצלי בבית, האם הוא היה נותן חוות דעת אחרת אם הוא לא היה יושב אצלך בבית?
<נעה בן שבת: הוא הרי מחויב למקצוע שלו, הוא מחויב לחוות הדעת הרפואית.
יעקב מרגי: שמעון, לך להירגע בחוץ.
<קריאה: אדוני, אני מבינה שלא אמרתי הערה קונקרטית אחת לנוסח החוק.
יעקב מרגי: אני אומר לכם שגילתי היום אורך רוח שלא אופייני לי ואני עומד לשנות.
יעקב מרגי: אני אומר לכם שאני עובר להקראה.
יעקב מרגי: לשאלתך אמרה היועצת המשפטית שחלק מהטענות נשמעו כבר והנוסח שונה.
יעקב מרגי: הרי אמרו לכם שהנוסח בקריאה הטרומית היה שונה.
<לבנת פורן: הוא רק הוחמר.
יעקב מרגי: גם בקריאה השנייה והשלישית, מתוך רצון טוב ישונה מה שאפשר לשנות.
יעקב מרגי: אני לא מאמין שהמציעים התכוונו לקלק אלא התכוונו לתקן.
יעקב מרגי: אני אומר דברים שיפגעו בכם כי זאת לא תרבות ולא דרך ארץ.
יעקב מרגי: אני גדלתי בשכונות.
<קריאה: גם אני מהשכונות.
יעקב מרגי: אבל אתה נשארת בשכונה.
יעקב מרגי: גדלתי בשכונות, בפריפריה, אבל אותי חינכו בבסיס לא להתפרץ.
<קריאה: אם יורידו לך את השכר שלך, נראה.
יעקב מרגי: הבטחתי לך ואני מקיים.
יעקב מרגי: גם את זה לימדו אותי, לקיים הבטחות.
<קריאה: אתם לא מתביישים.
יעקב מרגי: הקראה.
יעקב מרגי: מרגע זה, בגלל הסגנון, גם אם יהיו שאלות, אני לא אאפשר ליועצת המשפטית לענות עליהן.
<קריאה: אתה במקומנו היית מתנהג בדיוק אותו הדבר.
יעקב מרגי: אבל בדרך ארץ.
יעקב מרגי: הייתי מתנהג בדרך ארץ.
<קריאה: הולכים לסגור לנו את העסקים.
<קריאה: אין דרך אחרת.
<קריאה: תגיד לי אתה דרך אחרת.
<קריאה: אני יושב בישיבות ולא מקבל פרוטוקולים.
<קריאה: איזה דרך?
<יעל סלנט: על אף האמור בכל דין או הסכם, לא יידרש אדם לשלם בעד הטיפול בתביעה לגמלה, תשלום העולה על השיעור המרבי הקבוע בסעיף קטן (ג) בתוספת מס ערך מוסף מתוך חלק הגמלה המפורט בסעיף 307ב(א) או (ב), לפי העניין, בנוסף לדמי הגשת תביעה לפי סעיף 307ד(ב), ובכפוף להוראות סעיפים 307ד ו-307ה, או על הסכומים האמורים בסעיף 307ג.
<יעל סלנט: שילם אדם בעד הטיפול בתביעה כאמור סכום העולה על הסכום האמור, רשאי הוא לתבוע את החזרת הסכום העודף.
<יעל סלנט: השיעור המרבי הוא הגבוה מבין אלה: בעד טיפול בתביעה לגמלה – עד 8 אחוזים.
<יעל סלנט: בעד טיפול הכולל ייצוג בוועדת עררים והופעה בה – עד 9 אחוזים.
<יעל סלנט: בעד טיפול הכולל ייצוג בערעור על ועדת עררים בבית הדין לעבודה – עד 11 אחוזים.
<יעל סלנט: שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הרווחה ובאישור ועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את השיעורים המרביים הקבועים בסעיף קטן (ג).
<יעל סלנט: זה סעיף שאושר בוועדה אבל מוצע כאן שינוי.
<נעה בן שבת: השינוי הוא הוספת ההתייעצות עם שר הרווחה שהוא הממונה על נושא הביטוח הלאומי.
<קריאה: רוצים לשמוע הערות?
יעקב מרגי: בחוק יש סעיף של חשש ניצול לרעה.
יעקב מרגי: ניצלתם לרעה את ההזדמנות הקודמת.
יעקב מרגי: אני עומד בדעתי.
יעקב מרגי: יהיו לכם את כל האפשרויות לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<יעל סלנט: הוראות סעיף זה לא יחולו על טיפול בתביעה לגמלה שכרוך בו ערעור לבית הדין לעבודה על החלטת פקיד תביעות, שאינו ועדה רפואית, שלא להכיר בתביעה, אלא אם כן קבע שר המשפטים סכומים מרביים לתביעה כאמור, בהתייעצות עם שר הרווחה ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות.
<יעל סלנט: 307ב.
<יעל סלנט: חלק הגמלה לעניין הגבלת התשלום חלק הגמלה לגבי קצבה חודשית יהיה סכום הקצבה שמשולמת למבוטח בפועל, ולגבי גמלה שהוונה – סכום הקצבה החודשית שעל בסיסה חושב ההיוון, והכול לתקופה שבמהלכה משולמת הגמלה או צפויה להיות משולמת לפי החלטת הזכאות אך לא יותר משישים חודשים.
<יעל סלנט: במניין התקופות והחודשים האמורים בפסקה (1) יובאו בחשבון גם - התקופה הקודמת להגשת התביעה לפי סעיף 296 או לאישור התביעה.
<יעל סלנט: תקופות שבהן משולמת למבוטח קצבה לפי קביעה זמנית של נכות רפואית לפי סעיף 208 או של דרגת אי כושר לפי סעיף 210, לפי קביעה של דרגת נכות לא יציבה לפי סעיף 119, או לפי סעיף 7(ה) לחוק פיצוי לנפגעי פוליו, וקצבה לפי קביעה של דרגה קבועה או יציבה, לפי העניין.
<יעל סלנט: סכום הקצבה שיובא בחשבון לעניין פסק יהיה סכום הקצבה שהמבוטח זכאי לה, ולגבי קצבת נכות – סכום קצבת יחיד מלאה שמשולמת לפי סעיף 220(ב).
<יעל סלנט: (ב) (1) חלק הגמלה לעניין מענק לפי סעיף 107 או מענק לפי סעיף 4(ג) לחוק פיצוי לנפגעי פוליו, יהיה סכום המענק, ואם שולמה לפני קבלת המענק קצבה חודשית לפי קביעה זמנית, יחולו בנוסף הוראות סעיף קטן (א) על חלק הגמלה שהוא קצבה חודשית.
<יעל סלנט: (2) חלק הגמלה לעניין מענק לפי סעיפים 4 ו-10 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת יהיה סכום המענק.
<יעל סלנט: (ג) לעניין חישוב חלק הגמלה לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) יחולו הוראות אלה: על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) ו-(3), שולמה לפני הגשת התביעה גמלה אחרת, או גמלה בשיעור נמוך מהשיעור ששולם מכוח התביעה, יהיה חלק הגמלה ההפרש שבין הסכום המשולם מכוח התביעה לסכום הגמלה ששולמה קודם לכן.
<יעל סלנט: חלק הגמלה יהיה כאמור בסעיף זה, אף אם קוזז כנגד הגמלה חוב לפי סעיפים 213 ו-315 או לפי סעיף 18() לחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972.
<יעל סלנט: משולמים קצבה חודשית או מענק לפי חוק פיצוי לנפגעי פוליו או קצבה חודשית לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, לא יובא בחשבון לעניין חלק הגמלה פיצוי חד פעמי ששולם לפי החוקים האמורים.
<יעל סלנט: (ד) לעניין סעיפים 307א עד 307ה - ייראו כתביעה אחת תביעות שהוגשו לגמלאות שונות עקב מאורע אחד מכוח ענפי ביטוח שונים וכן יראו כתביעה אחת תביעה להכרה בדרגת אי כושר שאינה קבועה, או דרגת נכות שאינה יציבה, ובתביעה להכרה בדרגה כאמור שהיא קבועה או יציבה, לפי העניין.
<יעל סלנט: לא יראו תביעה בשל החמרה של מצב בריאותי כחלק מהתביעה לגמלה שקדמה לה, ויחולו לעניין החמרת המצב הוראות סעיף קטן (ג)(1).
<יעל סלנט: 307ג.
<יעל סלנט: הגבלת תשלום במקרים מיוחדים על אף האמור בסעיף 307א(ב), הייתה התביעה אך ורק למתן גמלה שהיא אחת מאלה, לא יעלה התשלום בעד הטיפול בתביעה לגמלה על הסכום המזערי: גמלה לפי סעיף 86.
<יעל סלנט: גמלה לפי סעיף 203 או 205.
<יעל סלנט: לגבי תביעה שהמוסד בירר במסלול מהיר לבעלי מוגבלויות קשות לא יעלה התשלום בעד הטיפול בתביעה לגמלה על הסכום המזערי.
<נעה בן שבת: 307ד.
<נעה בן שבת: הגבלה על מועדי גביית התשלומים התשלומים האמורים בסעיף 307א, למעט תשלומים לפי סעיף 307ג, ישולמו במועדים כלהלן: עד המועד שבו התקבלו לראשונה תשלומים מהמוסד לא ייגבה סכום כלשהו למעט דמי הגשת תביעה בסכום שאינו עולה על הסכום המזערי שרשאי המטפל לגבות במועד הגשת התביעה לגמלה, או אחריו.
<נעה בן שבת: שולם על ידי המוסד סכום בעד תקופה שקדמה להחלטה בתביעה, לא ייגבה שכר העולה על סכום השווה ל-24 אחוזים מהסכום ששולם כאמור, והסכום שנגבה ייזקף על חשבון הסכומים המגיעים לפי סעיף 307א.
<נעה בן שבת: יתרת השכר המגיעה לפי סעיף 307א בעד טיפול בתביעה לקצבה חודשית, ככל שנותרה, תיגבה בתשלומים חודשיים שכל אחד מהם לא יעלה על סכום השווה ל-16 אחוזים מהקצבה המשולמת באותו חודש.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיפים קטנים (א)(2) ו-(3), מועד תשלום השכר בגין גמלה שהיא היוון של קצבה חודשית או שהיא מענק, יהיה מועד תשלום הסכום המהוון או המענק, לפי העניין.
<נעה בן שבת: חדלה הזכאות לתשלום הגמלה, לרבות בשל פטירה, לא ייגבו תשלומים נוספים ממועד חדילת הזכאות.
<נעה בן שבת: 307ה.
<נעה בן שבת: הוראות נוספות לעניין תשלום בעד טיפול בתביעה לגמלה כל התקשרות לעניין טיפול בתביעה לגמלה בעד תשלום, תהיה בהסכם בכתב שבו יפורטו תנאי התשלום, לרבות עיקרי סימן זה.
<נעה בן שבת: השר באישור הוועדה רשאי לקבוע פרטים לפי סעיף זה שייכללו בהסכם, צורתו ודרכי מסירתו.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (א) אושר.
<נעה בן שבת: הפונה רשאי לחזור בו מהתקשרות בתוך 14 ימים ממועד קבלת ההסכם בכתב.
<נעה בן שבת: כאן יש עוד שאלות שאנחנו רוצים להוסיף ולברר כמו האם צריך להסדיר מצבים של מעבר בין מטפלים, האם צריך להסדיר מסירת מידע והתחשבנות במקרה של מעבר.
<נעה בן שבת: זה מוסדר לגבי עורכי הדין או בכללי לשכת עורכי הדין.
<נעה בן שבת: לגבי הגורמים האחרים אין הסדרה של המצבים האלה, והאם לקבוע איסור על גביית שכר טרחה כשלא נמסר פירוט בכתב.
<נעה בן שבת: אין בהוראות סעיפים 307א עד 307ה כדי לגרוע מהוראות סעיף 303".
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 391 בסעיף 391 לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "(8) של אדם לעניין גביית תשלום בעד טיפול בתביעה לגמלה כהגדרתו בסעיף 307א".
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על החלה של הוראות של הסמכות של בית הדין לעבודה.
<נעה בן שבת: בהתייחס להערות שקיבלנו, זה בית הדין לעבודה כי אנחנו מדברים כאן על גמלה ועל הגנה לגמלה.
<נעה בן שבת: לא מדובר כאן על הסכם בעניינים שלא קשורים לגמלה אלא לעניין הגמלה.
<נעה בן שבת: שוב, זה בא מתוך הכיוון של הגנה על הגמלה.
<נעה בן שבת: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה ..................
<נעה בן שבת: מיום פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול על כל הסכם לטיפול בתביעה לגמלה בפני המוסד שנכרת מיום התחילה ואילך.
<נעה בן שבת: אין שם כוונה לעשות כאן הוראה רטרואקטיבית.
<נעה בן שבת: הוראת שעה בתקופה של 36 חודשים מיום התחילה יערוך המוסד מחקר לבחינת יישומם והשלכותיהם של סעיפים 307א עד 307ה.
<נעה בן שבת: אחת לשנה בתקופה האמורה, ולא יאוחר מ-30 ביוני בכל שנה החל משנת 2015, ידווח המוסד לוועדה על תוצאות המחקר.
<נעה בן שבת: הדיווח ייעשה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
<נעה בן שבת: היו גם הערות לגבי נושא המחקר.