GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שירה סנש: בנוסף לכך, אני לומדת ללימודי תעודה בתרגום במכללת אורנים, סיימתי קורס של תעודת הסמכה בעריכה לשונית והבאה לדפוס, גם במכללת אורנים ואני גם בוגרת תואר ראשון מטעם האוניברסיטה, אני בעלת תואר ראשון, בוגרת האוניברסיטה העברית בירושלים.
<שירה סנש: למדתי שפה וספרות אנגלית ושפה וספרות ערבית.
יעקב מרגי: זה רק ההוכחה שהשמיים זה הגבול, אם רק רוצים.
<שירה סנש: כרגע הסיבה שאני עובדת בעיריית חיפה היא שקשה מכורח הנסיבות למצוא משרה קבועה ויציבה במקצועות כמו הוראה או תרגום בחברה מסודרת, בגלל חוסר נגישות של תוכנות ייעודיות שנעשה בהן שימוש במקומות האלה ועדיין, בתור עובדת עירייה, אף על פי שבסך-הכל אני יכולה להגיד שטוב לי ואני מרוצה בתפקיד, אני יכולה להצביע על - - -
יעקב מרגי: אבל את יכולה יותר ואת רוצה לומר.
<שירה סנש: בדיוק.
<שירה סנש: אני מרגישה שאני מסוגלת להרבה יותר.
יעקב מרגי: אני חושב שבשיא נפרוש ונבקש מהביטוח הלאומי להגיב.
יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע את הביטוח הלאומי ואת משרד הכלכלה שוב לאור הדברים שנאמרו כאן.
יעקב מרגי: אנחנו מתמקדים, מתמקדים, בסוף רואים שיש, יש קושי שהוא פתיר.
יעקב מרגי: בבקשה, הביטוח הלאומי.
<כרמל שטינגר: אני מנהלת אגף השיקום במוסד לביטוח לאומי.
<כרמל שטינגר: אני אתחיל בדברים שעבאס אמר, הוא דיבר על סינרגיה.
<כרמל שטינגר: קודם כל, אני חושבת שעלה פה מאוד בבירור שיש שלושה משרדי ממשלה מרכזיים שמטפלים בנושא – הרווחה, הכלכלה ואנחנו.
<כרמל שטינגר: פלוס משרדים נוספים, בנגיעות אחרות.
יעקב מרגי: והנציבות.
<כרמל שטינגר: בחלק שעם האנשים עצמם.
<כרמל שטינגר: אנחנו מקיימים פורום קבוע של משרדי הממשלה שציינתי, ביחד עם כל העמותות והארגונים שהנציגים יושבים כאן, באמת במטרה כדי לסנכרן את העבודה ושיהיה תיאום משותף.
<כרמל שטינגר: אז זה ברמה אחת.
<כרמל שטינגר: אני חושבת שיש פער מאוד גדול בשני שלבים.
<כרמל שטינגר: יש את השלב של ההכשרה המקצועית ויש את השלב של העבודה.
<כרמל שטינגר: ואנחנו אמונים, בביטוח הלאומי, על כל החלק של השיקום המקצועי, שהוא מתבטא בין היתר בהכשרה מקצועית ובהשכלה גבוהה.
<כרמל שטינגר: לסבר את האוזן, אנחנו מטפלים מדי שנה, בקרוב ל- 1,000 אנשים עם לקויות ראייה ועיוורון, שנמצאים כבר בתוכניות שיקום שונות.
<כרמל שטינגר: למעלה מ- 30% מהם, נמצאים בתוכניות השכלה גבוהה.
<כרמל שטינגר: במהלך תוכנית השיקום, האנשים מקבלים מעטפת שיקומית מאוד רחבה.
<כרמל שטינגר: כל ההנגשות ניתנות במלואן, בין אם זה ההקראות, שיעורי עזר, החונכות, ליווי וכמובן אנחנו רוכשים את כל התוכנות וכל הציוד הטכנולוגי, על-פי המלצות שאנחנו מקבלים מגורמים מאבחנים.
<כרמל שטינגר: אנחנו גם מרחיבים לגבי האנשים עם עיוורון, אנחנו מרחיבים לשלב שהם יוצאים לעבודה, אנחנו גם מסייעים להם בהשתלבות ראשונית בעבודה.
<כרמל שטינגר: הזכיר אייל את הסיוע שהוא קיבל מאיתנו, ואני חושבת שזה אחד הדברים שאכן נפגם במהלך השנים בכל הנושא של הנגשה.
<כרמל שטינגר: אנחנו, הסיוע שלנו הוא סיוע לאדם עצמו, הוא מקבל את ההנגשה והיא שלו.
<כרמל שטינגר: אנחנו גם יצרנו מנגנון, לאורך השנים, בגלל שהיה ואקום, יצרנו מנגנון של החלפה אחת לחמש שנים של הציוד.
<גיא שמחי: שהיה מעולה.
<כרמל שטינגר: אני יודעת שזה היה מעולה, אני גם יכולה לנסות ולהסביר למה אנחנו יצאנו, אתה שאלת את טובה, לגבי החוק.
<כרמל שטינגר: אני יכולה להגיד את הלקונות שאנחנו רואים היום.
<כרמל שטינגר: לסבר את האוזן, בשנים שאנחנו טיפלנו בנושא של ההנגשות הטכנולוגיות, סדר הגודל של האנשים שאנחנו טיפלנו בשנה עבר את ה- 100, זאת אומרת, מבחינת הסיוע שקיבלו.
<כרמל שטינגר: אז אנחנו כן שמים לב שיש כאן, יש איזו שהיא זליגה.
<כרמל שטינגר: אנחנו רואים פער מאוד גדול בין השלב של סיום הכשרה מקצועית - - -
יעקב מרגי: לבין ההשמה.
<כרמל שטינגר: לבין אחר-כך ההשמה.
<כרמל שטינגר: ההשמה, בחלוקת העבודה בינינו לבין משרד הרווחה, ההשמה למעשה עד היום נעשית ברובה על-ידי משרד הרווחה.
<כרמל שטינגר: אני מאוד מקווה שבחלק הזה שאנחנו יכולים להיות אנשי בשורה, כי אנחנו סיימנו מכרז של השמה, בדיוק מהתפישה שחבר הכנסת גילאון דיבר, אנחנו, המדיניות שאנחנו מובילים היא מדיניות של השתלבות בשוק העבודה החופשי.
<כרמל שטינגר: אנשים עם מוגבלויות צריכים לצרוך שירותים כמו כל אזרח במדינה ולכן אנחנו שינינו קונצפט בנושא של השמה, ואנחנו אמרנו – שירותי השמה צריכים להינתן על-ידי החברות שנותנות השמה לכל האנשים במשק.
<כרמל שטינגר: אנחנו אמורים להתחיל לעבוד איתם במהלך החודש הקרוב, ואנחנו בהחלט נשמח לסייע לאנשים עם עיוורון להסתייע בשירותי השמה שלנו, כי תיפתחנה האופציות תעסוקה הנוספות.
<כרמל שטינגר: זה לא יפתור בעיה שזיהינו אותה והבעיה היא שאחרי סיום ההכשרה, עם כל העטיפה המאוד רחבה שאנחנו נותנים, האדם שבא להשתלב בעבודה, הוא נופל לוואקום.
<כרמל שטינגר: כי אין את החלק של הליווי, אין את החלק של ה, יש חלקים מסוימים שמיכאל אולי אחר-כך ישלים, של החונכות ואנחנו מדברים ואנחנו גם כן רוצים להגיש את זה במסגרת הפורום שמיכל צוק מובילה, של קידום החקיקה בנושא של העסקת אנשים עם מוגבלויות, ליצור מעטפת של הנגשות רחבה יותר, כי ברור לנו שעל-מנת להבטיח השתלבות של אנשים כבדי ראייה בעבודה, נדרשת תמיכה לאורך זמן.
<כרמל שטינגר: נדרש ליווי לאורך זמן.
יעקב מרגי: רבותיי, לפני הסיכום.
יעקב מרגי: לפני הסיכום.
יעקב מרגי: מה שעולה מהדיון, ודאי שלא נוכל להקיף את כל הבעיות.
יעקב מרגי: אבל אין ספק שהיה פה דיון שהציף את המצוקה העיקרית והיא מתנקזת ושוב, לא באצבע מאשימה, חס ושלום, אבל משרד הכלכלה.
יעקב מרגי: אתה שמעת את הדברים.
יעקב מרגי: יש תקציב, יש רצון, יש הכשרה מקצועית ובסוף בסוף, אוכלוסיית העיוורים לא מצליחים לשתות ממי הבאר.
יעקב מרגי: ופה הלקונה.
יעקב מרגי: וצריך לעשות מעבר, כפי שאמרתי לנציבות השוויון.
יעקב מרגי: אני חושב שצריך לעשות מעבר, להגביר מודעות, לדפוק בדלת, לגשת.
יעקב מרגי: צריכים להיות, הביטוח הלאומי, ואני אומר לכם, אני שמח שאני שומע שביעות רצון גם ולראות איך שהדברים, בשונה מדיונים אחרים ואני שמח, בכנסת לא רק מבקרים, גם אפשר לומר מילים טובות.
יעקב מרגי: אבל ההשמה.
יעקב מרגי: מיכאל מורג, מה אתה יכול לתרום את חלקך בשיפור, להביא ליתר, לשיפור בהשמה של אוכלוסיית העיוורים?
<מיכאל מורג: אנחנו פועלים במסגרת החוק הקיים.
יעקב מרגי: כשאומרים לי שאני פועל במסגרת החוק, אני מתחיל לקפל את הניירות.
יעקב מרגי: אף אחד פה לא עבריין, כולם עובדים במסגרת החוק.
יעקב מרגי: לשם מה באה ההקדמה הזו?
<מיכאל מורג: אני רוצה לתקן טעות שנאמרה פה.
<מיכאל מורג: שהמגזר השלישי, העמותות, אינן זכאיות להתאמות.
<מיכאל מורג: זה פשוט לא נכון.
<קריאה: אם הן נתמכות.
יעקב מרגי: סליחה, לא להפריע לו, בבקשה.
<מיכאל מורג: אני מבקש לתת לי לסיים את דבריי.
יעקב מרגי: לא להפריע למר מורג.
<מיכאל מורג: התקנות קובעות שגוף ציבורי אינו זכאי לקבל התאמות במסגרת התקנות, אלא זה חל עליו.
<מיכאל מורג: כאשר אחת ההגדרות, של גוף ציבורי, מוגדרים בדיוק מהם גופים ציבוריים, משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וכו' וכו', והדבר האחרון, כל גוף המבוקר על-ידי מבקר המדינה.
<מיכאל מורג: אין זה אומר שהעמותות, אנחנו נתנו התאמות ונותנים בלא מעט עבודות.
יעקב מרגי: אני בלחץ זמן, סליחה, אני שואל אותך שאלה.
יעקב מרגי: עמותות שהן מלכ"רים, רשאיות להיתמך?
<מיכאל מורג: בוודאי.
<מיכאל מורג: כל עוד אינן מבוקרות על-ידי מבקר המדינה.
<מיכאל מורג: וזה רובן הגדול.
יעקב מרגי: מר מורג, אני רוצה לשמוע ממך מה אחרי הדיון הזה אתה הולך לעשות, שלא עשית אתמול.
<מיכאל מורג: אנחנו הולכים לגשת לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
יעקב מרגי: כאן אתה נמצא.
<מיכאל מורג: במועד יותר מאוחר, לאחר שנשלים את הדיונים הפנימיים, לשינויים לא מעטים בתקנות, שלמדנו לאור ניסיון השנים.
<מיכאל מורג: שבין היתר, אולי גם מונעים ממעסיקים לפנות אלינו.
<מיכאל מורג: כגון השתתפות עצמית של המעסיק.
יעקב מרגי: מתי אתה בא?
<מיכאל מורג: אני מעריך שזה תהליך שייקח בערך שישה חודשים.
<מיכאל מורג: אני רוצה להיות ריאלי.
<מיכאל מורג: אנחנו צריכים לגמור את זה עם האוצר.
יעקב מרגי: מעבר לזה, מעבר לזה, אתה רואה שיש פה קושי בתחום ההשמה.
יעקב מרגי: אתה בעצמך ציינת את המספר הנמוך של ההתאמות שנתבקשת.
יעקב מרגי: אבל מאחר ולא נמצה, אז הנה אני אומר לך, קראתי לך קריאת כיוון ואני מודיע את הודעת הסיכום.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לנציבות שירות המדינה לקבוע תנאים מקלים ולאייש את אותם 45 משרות על-ידי אנשים עם מוגבלות כפי שנקבע בהחלטת הממשלה בשנת 2013.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת למעסיקים במגזר הפרטי לקלוט יותר אנשים עם מוגבלות בעבודה ובמשרד הכלכלה לצאת אם צריך בקמפיין, להגביר את המודעות במגזר הציבורי בקרב ראשי ארגוני המעסיקים, להעסיק יותר אנשים עם מוגבלות.
יעקב מרגי: למשרד הכלכלה, הוועדה קוראת למשרד הכלכלה, כפי שאמרתי קודם, בהמשך למה שאמרתי קודם, לעשות הכל שאחוזי ההשמה ואחוזי ההתאמות יהיו, הייתי אומר ואפילו מנסח את זה, שתוכלו להגיע לניצול מרבי של התקציב העומד לרשותכם בתחום הזה.
יעקב מרגי: הוועדה קוראת לנציב שוויון לאנשים עם מוגבלות ונציבות שירות המדינה לעקוב אחר אחוז המועסקים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך ולוודא, לא רק לעקוב, לוודא שאכן זה מיושם כפי שהחלטת הממשלה מחייבת.
יעקב מרגי: אני רוצה להודות לכל הארגונים, אני יודע שלא מיצינו, אני יודע שיש עוד הרבה דברים לדבר עליהם, אבל אני חושב שתרמתם את חלקכם, אני חושב שנושא המודעות יעלה מדיון כזה ועוד דיונים ואל תחכו ליום העיוור.
יעקב מרגי: אל תחכו ליום העיוור החד-שנתי הזה כדי להציף בעיות, יש לכם את האפשרות להציף אותן הן לוועדה, לראש הוועדה, הן לחברי הכנסת, להציב, אם יש תיקון לקונות בחוק, לדוגמה – אם היית אומר שהעמותות לא יכולות על-פי החוק ליהנות מהתמיכה אני הייתי מרים את הכפפה והייתי מתקן את החוק.
<מיכאל מורג: בפירוש לא.
יעקב מרגי: ואם אתה אומר שלא, ואם מילה אחרונה לפני שאני נועל את הישיבה, לגיא שמחי.
<גיא שמחי: קודם כל, תודה רבה לכל מי שישב פה סביב השולחן הזה ואני בטוח שכל אחד ואחד שדיבר כאן, מכל הגורמים מהממשלה ובכלל, רוצים לפתור את הבעיה הזאת.
<גיא שמחי: אני רוצה לדבר אליכם, אל הקהילה.
<גיא שמחי: אנחנו פה שומעים היום את המורכבויות ואנחנו כל הזמן נמשיך, נעקוב ולא נוותר, עד שנצליח למצוא פיתרון שיבוא גם מתוך הלמידה שלנו והיכולת שלנו לצעוד קדימה וללכת להשתלב, וגם להתאים את הסביבה כדי שנוכל להיכנס ולעבוד בה ובעצם לשפר את איכות החיים שלנו.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות שכמובן היום היא לא הישיבה הראשונה של הוועדה.
יעקב מרגי: היום ה-14 ביולי 2014, ט"ז בתמוז התשע"ד.
יעקב מרגי: על סדר היום הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגבלת שכר בייצוג בפני המוסד), התשע"ד-2014, של חברי הכנסת מיקי רוזנטל, חיים כץ, קארין אלהרר, אילן גילאון.
יעקב מרגי: כדי שנצלול שוב לתוך הנושא, אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה להתייחס, וכמובן אם חבר הכנסת המציע ירצה להציע עוד משהו, בבקשה.
יעקב מרגי: אני ממליץ שהיועצת המשפטית של הוועדה תיתן לנו סקירה ותאמר לאן הגענו, מה מהות החוק, תכלית החוק ואז ניכנס לנוהל של הקראה.
יעקב מרגי: היכן שיהיו שאלות או בקשות להבהרות, אנחנו נאפשר זאת.
<נעה בן שבת: אדוני, בישיבה האחרונה שלח אותנו יושב ראש הוועדה לקיים פגישות בראשותו של חבר הכנסת מיקי רוזנטל עם נציג אחד מכל חברה.
<נעה בן שבת: בפגישה היה גם נציג איגוד לשכות המסחר ולשכת עורכי הדין.
<נעה בן שבת: היושב ראש שלח אותנו לקיים ישיבות בפורום יותר מצומצם כדי לנסות להגיע לכל הנושאים בהם מטפלת הצעת החוק וכדי לשמוע יותר לעומק בפורום מצומצם את ההערות והבעיות שעולות.
<נעה בן שבת: אכן התקיימו שתי פגישות בנושא הזה ובשתיהן נשמעו טיעונים וטענות והועלו כל מיני בעיות.
<נעה בן שבת: אחרי הפגישה השנייה, מצד אחד החברות השונות, איגוד החברות, הגישו איזושהי הצעה די כוללנית שביקשה בעצם להכניס את נושא ההסדרה, ואני תכף אתייחס לזה, ולכן אנחנו אמרנו שאנחנו מציעים נוסח, שאנחנו נביא את הדברים שבעקבות ההערות הוחלט להכניס תיקונים להצעת החוק, ננסח אותם ונביא אותם כהצעת נוסח ולקבל את התגובות.
<נעה בן שבת: התקבלה תגובה אחת מאיגוד לשכות המסחר בשם כל החברות ואני רוצה אחרי כן גם להתייחס אליה.
<נעה בן שבת: אני אתחיל בהתייחסות לתגובות ולהערות.
<נעה בן שבת: בין לבין התקבל פסק הדין של בית המשפט העליון בערעור של לשכת עורכי הדין מול לבנת פורן או להפך.
<נעה בן שבת: כל צד מפרש את החלטת בית הדין בפרשנות שלו.
<נעה בן שבת: אחת הטענות שעלתה מצד החברות היא שפסק הדין מחייב עכשיו הסדרה של התחום הזה החיצוני.
<נעה בן שבת: אנחנו לא קראנו כך את פסק הדין.
<נעה בן שבת: פסק הדין אומר שאם לעתיד לבוא יחליטו לצמצם את פעולותיו של סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין, אז מן הראוי יהיה לתת הסדרה בתחומים האלה.
<נעה בן שבת: אנחנו כמובן לא רואים את זה כאיזשהו תנאי שנדרש לצורך מה שמבקשת הצעת החוק לעשות.
<נעה בן שבת: נזכיר שהצעת החוק מבקשת בעצם להגן על הגמלה, אנחנו מדברים על טיפול בתביעה, והשכר שנגבה יהיה מוגבל כפי שמפורט בהצעת החוק.
<נעה בן שבת: אני אתחיל לדבר על הנושאים לפיהם תוקנה הצעת החוק ואחר כך נתייחס לעוד הערות שעלו.
<נעה בן שבת: אני אתחיל משאלת דמי פתיחת תיק.
<נעה בן שבת: עלתה טענה שאם אנחנו רק הולכים לאחוזים מן הגבייה, אנחנו לא מאפשרים לחברות את התהליך והם בעצם תלויים רק במקרה ההצלחה.
<נעה בן שבת: דמי פתיחת תיק מעידים על רצינות וזה מבטיח שימשיכו בתהליך ויגיעו עד גמר התהליך.
<נעה בן שבת: לכן הצעת החוק הזאת מוצע שיהיו דמי פתיחת תיק.
<נעה בן שבת: הם לא ייבלעו בסכומים הכוללים שמוצע להגביל, נקבע להם סכם מקסימלי ונקבע שהם יוגשו עם הגשת התביעה.
מיכל בירן: כמה?
<נעה בן שבת: כרגע מוצע סכום מקסימלי של 800 שקלים בתוספת מע"מ.
קארין אלהרר: רק לדמי הפתיחה?
<נעה בן שבת: רק לדמי פתיחת תיק, אבל פתיח התיק, משמעותה הגשת תביעה למוסד לביטוח לאומי.
רינה פרנקל: יש עורכי דין שלא גובים דמי פתיחת תיק.
מיקי רוזנטל: אם לא מגישים תביעה?
<נעה בן שבת: הם לא חייבים לגבות.
רינה פרנקל: רוב עורכי הדין לא גובים עבור פתיחת תיק.
<נעה בן שבת: זה נועד לאזן את המקרים, את אותם מקרים בהם אנחנו מדברים במצבים שאין בהם הצלחה בתביעה והטענה שצריך לממן את כל ההליך לכל אורכו.
<נעה בן שבת: יש אפשרות לגבות דמי פתיחת תיק.
קארין אלהרר: אבל רק אם מוגשת תביעה.
<נעה בן שבת: רק אם מוגשת תביעה למוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: מהתגובה התברר לנו ההפך.
<נעה בן שבת: כל הזמן הבנו שאנחנו לא גובים דמי רצינות מי שבכלל לא יטפלו בתביעתו ולא תהיה לו תביעה בסופו של דבר אבל הבנו שלוקחים את זה רק ממי שבאמת מטפלים בו.
<נעה בן שבת: מהתגובה שקיבלנו הבנו שלא, הם רוצים את דמי פתיחת התיק ברגע שאדם דורך על סף דלתם.
<נעה בן שבת: כך הבנו.
<נעה בן שבת: זה לגבי נושא דמי פתיחת תיק.
<נעה בן שבת: לגבי נושא הגבייה.
<נעה בן שבת: עלו כאן טענות שאם אנחנו אומרים שהגבייה תהיה למשך שישים חודשים, אין אפשרות ואנחנו מגיעים לאבסורדים כמו תשלום של ארבעים שקלים לחודש, עשרה שקלים לחודש, והוצאות הגבייה מחייבות מערך שלם של גבייה.
<נעה בן שבת: הדברים האלה באמת נשמעו הגיוניים.
<נעה בן שבת: לא רצינו להטיל מעמסת גבייה.
<נעה בן שבת: מצד שני, שוב, ההגנה על הגמלה מחייבת בעצם איזושהי הגנה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, חלק מהגמלה יגיע לאותו אדם שזכאי לגמלה.
<נעה בן שבת: לכן הוצע שמהסכום הרטרואקטיבי אפשר יהיה לגבות חלק גדול יותר, עד 24 אחוזים וזה גם בהלימה לכל ההוראות האחרות בהגנת השכר, ומהגמלאות שמתחילים לשלם מכאן ואילך, הסכום יהיה עד 16 אחוזים מכל גמלה, זאת אומרת, היתרה תישמר למקבל הגמלה.
<נעה בן שבת: כמובן הסך הכול ייגזר מתוך אותם סכומים מקסימליים שהצעת החוק מבקשת לקבוע.
<נעה בן שבת: נושא נוסף הוא הנושא של המדרוג.
<נעה בן שבת: נקבע כאן מדרוג לגבי ההליכים השונים.
<נעה בן שבת: יש הליך שכרוך בו ערעור על החלטה של פקיד תביעות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מקרים בהם יש מחלוקת לגבי עצם ההכרה, האם זאת תאונת עבודה או לא תאונת עבודה, האם יש בעיות של תושבות, בכלל שאלת הזכאות.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים שההליכים האלה יהיו מחוץ לתחום הצעת החוק ולגביהם לא תחול ההגבלה כל עוד לא נקבע אחרת בתקנות.
<נעה בן שבת: בעצם ההבנה הייתה שמדובר בהליכים יותר מורכבים, מחייבים יותר עבודה, יותר השקעה ויותר העמקה ולכן אנחנו לא יכולים להכניס אותם כרגע בתחום הצעת החוק.
<נעה בן שבת: יש עוד תיקונים שונים שנראה אותם במהלך ההקראה.
<נעה בן שבת: יש עוד תיקון נוסף.
<נעה בן שבת: אחת ההצעות דיברה על כך שהנושאים הפרופסיונליים שאנחנו מדברים עליהם, על חוות דעת פרופסיונלית, אין מקום להגביל אותם.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהיא עולה יותר, יכול להיות שהיא דורשת מומחיות מיוחדת ולכן מוצע שכאשר אנחנו מדברים באמת על חוות דעת אמיתית, היא מוכרת לפי פקודת הראיות, היא ניתנת על ידי אדם שהוא לא קשור באותו מטפל, זאת אומרת, לא מייצרים כאן איזה מעקף.
<נעה בן שבת: היא בעצם אותה חוות דעת רפואית או תעודה רפואית – זאת לא חייבת להיות תעודה רפואית אלא זאת יכולה להיות חוות דעת מומחה, הוא יכול להיות יועץ מס או רואה חשבון – והיא לא מוגבלת במגבלה.
<נעה בן שבת: כמו כן התייחסנו לאותם מקרים בהם יש גמלה שאינה משולמת בכסף אלא משולמת בעין.
<נעה בן שבת: זאת הייתה נקודה שלא מצאה ביטוי קודם בנוסחים.
<נעה בן שבת: יש גמלה בעין, משולם עבורה תשלום.
<נעה בן שבת: אלה עיקר ההוראות.
יעקב מרגי: כפי שידוע בכנסת, הצעת חוק מתחילה איך שהיא מתחילה אבל בדרך כלל וכמעט אף פעם היא לא מסתיימת כפי שהתחילה ואנחנו כבר רואים את זה בשלב ההתחלה.
יעקב מרגי: לכן, למרות העניין הרב שיש בהצעת החוק הזאת, אנחנו ניגש להקראת הצעת החוק.
יעקב מרגי: כפי שאמרתי, אם יהיו דברים שידרשו הבהרות או שאלות תוך כדי ההקראה, נתייחס.
יעקב מרגי: קחו בחשבון שזאת הכנה לקריאה ראשונה ובין הקריאה הראשונה להכנה לקריאה שנייה ושלישית יהיו עוד אפשרויות ללבן סוגיות, לפתוח סוגיות אם צריך, כמובן מה שיהיה טוב לטובת האזרחים.
יעקב מרגי: אני לא פותח את הדיון עכשיו.
יעקב מרגי: תחסכו לעצמכם את הרמת הידיים, אלא אם כן זאת הצעה לסדר ולא מעבר לזה.
<קריאה: לא קיבלנו את הפרוטוקולים ולא קיבלנו תשובות ממיקי לדברים שהעלינו בישיבה.
יעקב מרגי: אמרתי רק הצעות לסדר.
<גלעד מרקמן: הצעה לסדר הדיון.
<גלעד מרקמן: היועצת המשפטית לא ציינה שבעצם לא סיימנו את הישיבות.
<גלעד מרקמן: הייתה החלטה קודמת של הוועדה שישבו וידברו אתנו.
<גלעד מרקמן: היו שתי ישיבות.
<גלעד מרקמן: נקבעה ישיבה שלישית כשהמטרה של הישיבה הייתה לדון בחוות דעת של לשכת עורכי הדין ולהביא נתונים מספריים.
יעקב מרגי: היא התייחסה לזה.
<קריאה: לא, היא לא התייחסה.
יעקב מרגי: סליחה, אם מישהו חושב לקחת כאן רשות דיבור – לא יהיה.
<גלעד מרקמן: אני רוצה לסיים את דבריי.
<גלעד מרקמן: נקבעה עוד ישיבה ליום חמישי לפני שבוע, אבל יומיים או שלושה לפני הישיבה במפתיע קיבלנו הודעה שהישיבה הזאת בוטלה.
<גלעד מרקמן: חיכינו בעצם לקבל תאריך לישיבה נוספת.
<גלעד מרקמן: לא דיברנו על חוות הדעת של לשכת עורכי הדין ולא נשאלו שאלות.
<גלעד מרקמן: הישיבה האחרונה הסתיימה בכך שחבר הכנסת רוזנטל ביקש שאנחנו נביא מספרים.
<גלעד מרקמן: הכנו מספרים, עדכנו את המספרים כי קיבלנו נתונים של ביטוח לאומי, הכנו מצגות אקסל.
יעקב מרגי: לכן אמרתי שהטיפול בהצעת החוק לא מסתיים היום.
יעקב מרגי: כל הנושאים שהעלית יכולים לבוא לידי ביטוי.
<קריאה: מה החיפזון להעביר?
<קריאה: החיפזון מהשטן במקרה הזה.
<קריאה: למה להעביר?
יעקב מרגי: אדוני, פעם ראשונה אני קורא אותך לסדר.
<יניב גוזלן: אדוני, אנחנו העברנו חומרים למרכז המחקר של הכנסת והיינו בקשר עם עמי צדיק ועם האנשים שלו.
<יניב גוזלן: נדברנו לקיים פגישות נוספות.
<יניב גוזלן: בישיבה האחרונה הבנו שחברי הכנסת, לפחות מיקי רוזנטל וגם היועצת המשפטית, לא ידעו בכלל שהעברנו חומרים.
<נעה בן שבת: אמרתם את זה בפגישה.
מיקי רוזנטל: העברתם למרכז המחקר.
<יניב גוזלן: אמרתי, לא ידעתם ששבועיים קודם העברנו חומר לעמי צדיק ובאנו אליו לפגישות.
<יניב גוזלן: מהחומר זה עולות מסקנות חד משמעיות.
יעקב מרגי: בדיונים הבאים זה יבוא לידי ביטוי.
מיכל בירן: אם אתם עובדים על הפסד, אנחנו עושים מעשה.
מיקי רוזנטל: אדוני, אני יכול לענות לגבי כל הטענות שהועלו כאן ועל אחרות.
מיקי רוזנטל: בשלב הזה אני רק אבקש לומר את הדבר הבא.
מיקי רוזנטל: יש הרבה מאוד טענות שנטענו והן אינן מדויקות.
מיקי רוזנטל: אם יינתן לי הזמן, אני גם אענה על כל אחת.
יעקב מרגי: בדיונים האחרים.
מיקי רוזנטל: אני רוצה לומר דבר אחד.
מיקי רוזנטל: יש כאן שיטה מאחורי הדבר הזה, שמעבירים מסמכים שלא נסתרים על ידי הכנסת או על ידי הוועדה.
מיקי רוזנטל: נאמרות אמירות שאינן מדויקות ואחר כך הן לא נסתרות.
מיקי רוזנטל: יש כאן אנשים שיבקשו אחר כך לנצל אותם אולי בבג"ץ ואולי בהזדמנויות אחרות, ולכן לטעמי, אם יינתן לי אחר כך, אחרי ההקראה לפחות, לענות על חלק מהטענות שנשמעו כאן כי זה חשוב מאוד מבחינה פורמלית.
מיקי רוזנטל: אדוני יחליט מה שהוא רוצה.
רינה פרנקל: האם אפשר להוסיף סעיף שמאפשר ללקוח לבחור את השירות שהוא יכול לקבל מעורך דין עם אחוזי גבייה טיפה יותר גבוהים ולא עורך דין קובע על פי החוק הזה אלא הלקוח הוא זה שיקבע?
רינה פרנקל: זה כדי לתת שירות ממש הוגן ולאפשר ללקוח לשכור שירות של עורך דין.
יעקב מרגי: אמרתי במפורש שאנחנו ניכנס עכשיו לקריאה של הכנה לקריאה ראשונה.
יעקב מרגי: את מחוקקת.
יעקב מרגי: קחי את החוק, תקראי את הסעיף שאת חושבת ובדיונים הבאים תראי מה את רוצה לומר.
יעקב מרגי: אנחנו מתחילים בהקראה.
<נעה בן שבת: אדוני, בכל זאת לעניין הנתונים שציינה לשכת עורכי הדין.
<נעה בן שבת: אנחנו כל הזמן חוזרים ומבקשים מהם נתונים.
<ענת קאופמן: מאתנו?
<נעה בן שבת: מלשכת עורכי הדין.
מיקי רוזנטל: שייאמר חד משמעית.
מיקי רוזנטל: בסוף הפגישה אמרתי שאם יעבירו הצעות בכתב, יתקיים דיון, ואם לא, לא.
מיקי רוזנטל: לא העברתם ולכן לא היה דיון.
יעקב מרגי: כל קריאות הביניים, אם מישהו חושב שנרשמה מילה אחת, הוא טועה.
יעקב מרגי: שום דבר לא נרשם.
<קריאה: גם כשנרשם, לא קיבלנו.
יעקב מרגי: אף פעם לא ביקשת.
יעקב מרגי: אתה התפרצת הרבה פעמים במקום לבקש פעם אחת.
<גלעד מרקמן: ביקשנו מספר פעמים ובכתב.
יעקב מרגי: אתה דיברת אדוני.
<ענת קאופמן: אני לא דיברתי.
יעקב מרגי: אתה, פעם אחרונה שאתה מתפרץ.
יעקב מרגי: מרגע זה אף אחד לא ברשות דיבור.
<קריאה: הנה, הגיע נציג מרכז המחקר והמידע.
יעקב מרגי: מישהו חושב כאן לעזור לי לנהל את הדיון?
יעקב מרגי: אני מזהיר.
יעקב מרגי: אני אתחיל לקרוא לסדר ולהוציא אנשים ואני גם פטור מלקרוא לסדר.
יעקב מרגי: כי ביקשתי, תכבד.
יעקב מרגי: יש כאן דיון ראשוני.
יעקב מרגי: יהיו לכם הזדמנויות והיו לכם הזדמנויות.
<קריאה: הדיון הזה הוא דיון של הוועדה.
<קריאה: אף אחד לא התחייב למסמך.
<קריאה: זאת לא דמוקרטיה.
יעקב מרגי: אל תגדיר את הדמוקרטיה מחדש.
יעקב מרגי: בוא אני אסביר לך משהו וזאת מחווה לאינטליגנציה.
יעקב מרגי: זה שהוועדה אפשרה ורצתה ברצונה הטוב שיהיו פגישות כדי לנסות להגיע למשהו, היא לא התחייבה שתגיעו להסכמות.
<קריאה: יש כאן אי דיוקים.
<קריאה: לא הייתה פגישה.
יעקב מרגי: הסדרן, תנו ליהודי הזה להתאוורר.
<קריאה: מיקי רוזנטל אמר שנביא לו מספרים.
<קריאה: הכנו אותם.
מיקי רוזנטל: אני דוחה בשאט נפש את התיאורים הלא מדויקים שאתם אומרים.
יעקב מרגי: מיקי, אתה לא עוזר לעצמך ולא לי.
יעקב מרגי: כאן זאת ועדה של בית המחוקקים.
יעקב מרגי: יהיו דיונים לפרוטוקולים.
יעקב מרגי: מה לעשות, ההליך הדמוקרטי נקבע והוא קבוע בחוק והזכות לחוקק ניתנה לבית המחוקקים על ידי המחוקקים.
יעקב מרגי: יש כאן דיון.
יעקב מרגי: תחשוב שמחר-מחרתיים החוק הזה נעשה לא מידתי, לא חוקתי, לא במידת הסבירות ואז עומדים לך כל הכלים הדמוקרטיים והמשפטיים, תגדיר את זה איך שאתה רוצה.
יעקב מרגי: אתה יכול גם לבקר אותנו על הסגנון, על הדרך, אבל לזרוק כאן סיסמאות, לא.
יעקב מרגי: לא עומדת לך הרשות.
יעקב מרגי: התפרצת די והותר.
יעקב מרגי: כרגע אנחנו הולכים להקראה.
<יעל סלנט: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הגבלת שכר בייצוג בתביעה לגמלה), התשע"ד-2014 הוספת סעיפים 307א עד 307ה בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, אחרי סעיף 307 יבוא: "307א הגבלת תשלום בעד טיפול בתביעה לגמלה בסעיף זה - "אמצעי שליטה", "החזקה ו"שליטה" – כמשמעותם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.
<יעל סלנט: "בעל זיקה" – לרבות עובד או נותן שירותים של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, חבר בני אדם שנשלט על ידי מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה ואם המייצג או המסייע כאמור הוא חבר בני אדם, גם כל אחד מאלה: בעל השליטה בו.
<יעל סלנט: חבר בני אדם שהרכב בעלי מניותיו או שותפיו, לפי העניין, דומה במהותו להרכב כאמור של המייצג או המסייע, ותחומי פעילותו של חבר בני האדם דומים במהותם לתחומי פעילותו.
<יעל סלנט: מי שאחראי מטעם המייצג או המסייע כאמור על חיווי דעת בתביעות לגמלה.
<יעל סלנט: אם המייצג או המסייע כאמור הוא חבר בני אדם שנשלט שליטה מהותית – חבר בני אדם אחר, שנשלט שליטה מהותית בידי מי ששולט במייצג או במסייע.
<יעל סלנט: "גמלה" – גמלה לפי פרקים ה', ט' ו-י"ג, או גמלה לפי הסכם בדבר גמלת ניידות או הסכם בדבר מתן הלוואות לרכישת רכב למוגבלים בניידות, שנערך לפי סעיף 9, חוק לפיצויי נפגעי גזזת, וחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
<יעל סלנט: לא כללנו כאן את חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש"ל-1970.
<נעה בן שבת: אני אסביר מדוע לא כללנו את החוק לנפגעי פעולות איבה.
<נעה בן שבת: אחת הטענות באותה פגישה הייתה שחוק לנפגעי פעולות איבה דומה יותר לחוק התגמולים לנכים ומשום כך, כיוון שהחוק הזה לא נמצא כאן במסגרת הצעת החוק, גם הנושא הזה לא ייכנס לגדר הצעת החוק.
<רות פרמינגר: זה נכון שהזכויות שלנו הן כמו הזכויות של נכי צה"ל אבל יחד עם זאת אנחנו שייכים לביטוח הלאומי, אנחנו מגישים את הערר לביטוח הלאומי, ביטוח לאומי קובע את הזכאויות שלנו אחרי שנקבעה הזכאות הראשית.
יעקב מרגי: זאת הכנה לקריאה ראשונה.
יעקב מרגי: תלבנו את הנושא הזה עם הלשכה המשפטית.
יעקב מרגי: אם נגיע למסקנה שאין בעיה משפטית וזה לא יכול לגרור חוקים אחרים, נוכל.
<נעה בן שבת: ההערה הזאת עלתה בפגישה.
<נעה בן שבת: אמנם זה נבחן על ידי המוסד לביטוח לאומי אבל במהות, אם אנחנו לא מכניסים את חוק הנכים לתוך העניין, אנחנו לא יכולים לבוא עכשיו רק עם הנושא של נפגעי פעולות איבה.
<נעה בן שבת: זה לא יהיה נכון להכניס את הנושא הזה ולכן הוא כרגע נשאר.
<נעה בן שבת: אם חברי הכנסת יחליטו אחרת, זה יהיה אחרת.
יעקב מרגי: לאחר הדיון תוכלו להיפגש ולראות.
יעקב מרגי: בכלל, אם יש הערות, אפשר להגיש אותן אחרי הדיון הזה והן יידונו.
<קריאה: לא התייחסו אלינו.
<ערן בקר: אדוני היושב ראש, אפשר להשמיע את ההסתייגויות שלנו כאן להצעת החוק שהתקבלה רק לפני ארבעה ימים?
<ערן בקר: זאת הצעת חוק חדשה.
<ערן בקר: זה תיקון חדש שנעשה.
<ענת קאופמן: אפשר להציע הצעה לסדר, אדוני?
יעקב מרגי: נמשיך לקרוא ונעצור בין שלב לשלב להערות.
<יעל סלנט: "ועדת עררים" – ועדה רפואית לעררים לפי פרקים ה' ו-ט' וועדה רפואית לעררים לפי ההסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9, ועדה רפואית לעררים לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת וועדה רפואית לעררים לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
<יעל סלנט: "ועדה רפואית" – ועדה רפואית לפי פרקים ה' ו-ט' וועדה רפואית לפי ההסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9, פקיד תביעות לעניין קביעת דרגת אי כושר להשתכר לפי סעיפים 209 ו-210, והרשות לעניין תקנות 15, 17 ו-18א לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט"ז-1956, ועדה רפואית לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת ורופא מוסמך לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.
<יעל סלנט: "חוות דעת מומחה" ו"תעודה רפואית" – כמשמעותם בפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971 "חיווי דעת בעניין מקצועי" – חוות דעת מומחה, תעודת רופא שניתנה בידי רופא מומחה בתחום התמחותו, וחוות דעת של רואה חשבון, יועץ מס או בעל מקצוע אחר שקבע השר, שניתנו בעניין שבתחום המקצוע וההתמחות ובאופן המקובל באותו מקצוע, ובלבד שנותנן אינו מייצג בתביעת הגמלה או מסייע באופן אחר בהגשתה בהיבטים החורגים מתחום מקצועו, ואינו בעל זיקה למי שמייצג תביעה לגמלה או שמסייע באופן אחר להגשתה.
<יעל סלנט: "חוק לפיצוי לנפגעי גזזת" – חוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד-1994.
<יעל סלנט: "חוק פיצוי לנפגעי פוליו" – חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז-2007.