GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: הסמכנו וחידשנו הסמכות של שירותי רפואה תעסוקתיים שהם לא קופות חולים, שהם כבר ...
רן כהן: מעצמן.
רן כהן: אנחנו ממשיכים להפעיל את רשם מחלות תעסוקתיות ואנחנו גם נותנים במסגרת המעבדה שירות במסגרת מה שאנחנו קוראים פרויקט מפעלים קטנים.
רן כהן: זה פרויקט שנמצאים בו בסביבות 1,000 מפעלים, מפעלים שהם עד 20 עובדים, שמטבע הדברים קשה להם להתמודד גם עם רגולציה של בטיחות, אז המשרד נותן בסביבות 5 מיליון שקלים בשנה כדי להעלות את הרמה של אותם מפעלים.
רן כהן: אנחנו בתקופה הזאת לא עושים ביקורי פיקוח שם, יש לנו אנשים שמוודאים שהם נמצאים במגמה של שיפור ומטמיעים נהלי בטיחות ואת כל הסטנדרים של הבטיחות, ואחרי שנה הם מתחייבים שהם צריכים להמשיך לשמור על הסטנדרט ואז אנחנו בעצם נכנסים ועושים ביקורות, כמו בכל מפעל רגיל, גם באותם מפעלים שהם מפעלים קטנים.
רן כהן: ביחס ל-OECD: אתה נגעת גם בהעלאת המודעות, אז מעבר לקמפיין שכרגע רץ ברדיו, כי היו שם תקנות בטיחות חדשות שנכנסות לתוקף לגבי הכנת תכנית ניהול בטיחות - - -
מיקי רוזנטל: מה היקף הקמפיין כספית?
רן כהן: מיליון שקלים, וזה בגלל שרצינו לחסוך בכסף, אז לא עשינו טלוויזיה.
רן כהן: זה היה מקפיץ את זה לסביבות ה-3 מיליון שקלים.
רן כהן: אז הלכנו על קמפיין אינטרנטי ועל קמפיין רדיו.
מיקי רוזנטל: אתם עושים מספיק אחרי קמפיין כזה, לבדוק את האפקטיביות שלו?
מיקי רוזנטל: יש לכם תקציב לזה בכלל?
רן כהן: זה מובנה בפעילות של לפ"מ – לשכת הפרסום הממשלתית, והם עושים את זה בצורה נורא פשוטה.
רן כהן: הם פשוט בודקים כמה הקלקות יש באינטרנט על העניין הזה.
רן כהן: עיתון קצת קשה יותר למדוד וגם השמעות ברדיו - אתה יודע כמה אתה משמיע אבל אתה לא יודע כמה באמת שמעו, אבל יש לנו אפשרות לבדוק את זה מבחינת ההקלקות על הבאנר.
רן כהן: וגם מאחר שאנחנו לא פונים לכל הציבור אלא לאוכלוסייה מאד ממוקדת – בסוף אנחנו פונים לאוכלוסייה מאד ממוקדת – אז גם בשטח אנחנו יודעים עד כמה היה אימפקט ועד כמה ממונה בטיחות מצא אוזן קשבת אצל המנכ"ל שלו, בגלל שהקמפיין הזה לא נשמע לאותו מנכ"ל בתור איזו גחמה של ממונה הבטיחות צריך להשקיע כסף ויש תקנות אמורפיות באוויר.
רן כהן: השנה הוצאנו דו"ח משותף עם ביטוח לאומי.
רן כהן: פעם ראשונה שעשינו את זה ובגלל זה זה לקח קצת יותר זמן מאשר הרגיל.
רן כהן: הוא יצא בחודש מאי, והוא על תמונת מצב לגבי תאונות עבודה בישראל.
רן כהן: יש להם מסד נתונים מאד מקיף ומעמיק יותר משלנו בכל מה שקשור לנפגעים, שהם לא תאונות קטלניות.
רן כהן: בתאונות קטלניות הם באים אלינו, אנחנו צריכים אותם בשביל אלה שנפצעים בתאונות עבודה.
רן כהן: יש תת דיווח אלינו.
מיקי רוזנטל: יש תת דיווח של אנשים שנפצעים?
רן כהן: בוא אני אסביר ככה, קודם כל ברמת העיקרון – ביטוח לאומי נותן כסף, אנחנו לא נותנים.
רן כהן: אז מי שנפצע הולך לביטוח הלאומי, בגלל זה המאגרים שלהם הרבה יותר מלאים.
רן כהן: אלינו, אם אתה עובד מפעל ונפצעת, בדרך כלל, אלא במקרים מאד חריגים, המפעל מדווח לנו – עובד שלי נפצע.
רן כהן: אם אתה עובד קבלן לעומת זאת, המפעל לא מחויב לדווח עליך, המעסיק חייב לדווח.
מיקי רוזנטל: עוד סיבה שלא צריך עובדי קבלן.
רן כהן: וכשהמעסיק שלך מדווח, אז פה זה כבר תלוי.
רן כהן: כי אם אתה עובד אצל א"ב אינסטלציה, אני בטוח ש - - -
מיקי רוזנטל: אז בוא תחזור רגע לנתונים של הביטוח הלאומי או הנתונים המשותפים שלכם ושל הביטוח הלאומי.
רן כהן: ולכן היה חשוב ליצור את הקשר הזה עם ביטוח לאומי.
רן כהן: במדינת ישראל נפצעים כיום 48,000 בני אדם במהלך עבודה, לא תאונות דרכים, רק במהלך עבודה עצמה.
רן כהן: לגבי שיעור העובדים הנעדרים בהשוואה ל-OECD - - -
מיקי רוזנטל: רגע, רגע, כאחוז מכוח העבודה, איפה זה עומד יחסית?
מיקי רוזנטל: זה נתון משמעותי – איך זה עומד יחסית לשנה הקודמת?
רן כהן: 1,300 עובדים ל-100,000 מועסקים במשך, זה שיעור הנפגעים.
רן כהן: לגבי הנתונים הספציפיים האלה, האמת שאני שלחתי לוועדה את הדו"ח המלא.
רן כהן: אני לא זוכר כרגע את הנתונים בשליפה, אבל זה מופיע בדו"ח ששלחנו.
מיקי רוזנטל: אבל יש ירידה, יש עלייה, יש מגמה?
מיקי רוזנטל: אנחנו מזהים מגמה?
רן כהן: תראה, הכל זה סטטיסטיקה.
רן כהן: וכשאתה לוקח נתונים של מספר המועסקים במשק, אז השנה או שנה שעברה הלמ"ס הכניס גם למספר המועסקים את כוחות הביטחון, שהם לא אומרים כמה זה, אבל זה הרבה מאד אנשים והם לא מדווחים לביטוח לאומי, יש להם מערכת דיווח נפרדת.
מיקי רוזנטל: הם גם ברמת סיכון אחרת, אבל - - -
רן כהן: אז מבחינת מספרים מוחלטים יש עלייה, מבחינת שיעור ל-100,000 אנחנו מזהים ירידה.
מיקי רוזנטל: ירידה?
רן כהן: ירידה.
רן כהן: באחוזים בודדים, אבל ירידה.
מיקי רוזנטל: לא, זה מעודד כי זה אומר שאפשר לעשות דברים.
מיקי רוזנטל: זאת אומרת אתה אומר שיש משמעות להסברה, שיש משמעות למועדות.
רן כהן: לגבי המיקום שלנו לעומת ה-OECD, אנחנו איפה שהוא באמצע.
רן כהן: פחות טובים משוודיה ואירלנד, אבל יותר טובים מצרפת וספרד.
רן כהן: לגבי מספר מוחלט של עובדים הרוגים – ישראל היא, אני לא יודע איך להגיד את המקום הזה, אבל אנחנו במקום טוב יותר, נגדיר את זה ככה, מבלגיה, הונגריה, אוסטריה, במקום גרוע יותר מדנמרק, אירלנד ופינלנד.
רן כהן: ביחס לשיעור העובדים - - -
מיקי רוזנטל: רגע, תחזור על הנתון הקודם בטבלה הקודמת.
מיקי רוזנטל: זה מספר ההרוגים שהיו - - -
רן כהן: מספרים מוחלטים בשנת 2011.
מיקי רוזנטל: 60 ומשהו עובדים?
רן כהן: 64.
רן כהן: השנה היו 62.
מיקי רוזנטל: יש לזה מאפיין אבל?
מיקי רוזנטל: זאת אומרת באתרי בנייה יש יותר?
רן כהן: אתרי בנייה מהווים את החלק הארי של ההרוגים, הרבה מאד עובדים באתרי בנייה מוצאים את מותם כתוצאה מנפילה מגובה.
רן כהן: המשרד נותן לזה מענה בכמה היבטים.
רן כהן: אלף, אנחנו יוצאים עכשיו בקורס הכשרה ל-1,000 מנהלי עבודה.
רן כהן: קורס מנדטורי, זאת אומרת זה לא איזה וולונטרי – אתה רוצה תבוא, לא רוצה אל תבוא.
רן כהן: זה קורס עבודה בגובה.
רן כהן: אנחנו ביצענו פיילוט, אנחנו רוצים להפוך את זה לסטנדרט, שילוב זרועות עם יחידות אחרות במשרד.
רן כהן: זה אומר ביקורי פיקוח באתרי בנייה יהיו ביחד עם מפקח, שזה עד עכשיו היה, עם חוקר שלנו, שנותן את הזווית הפלילית – אם קורה משהו ואם הוא מאתר משהו ואז הראיות לא יפסלו בבית משפט, וגם עם מפקח של אגף הסדרה ואכיפה, שהוא כבר אחראי על העסקה הוגנת, לפי מה שנגזר מזה.
רן כהן: ואז אתה בעצם מעלה את רמת האימפקט בשטח באותם מקומות שאתה מבקר בהם.
רן כהן: כמובן שגם מספר אתרי הבנייה, וגם עכשיו מדברים על – בואו נבנה כמה שיותר, אז אנחנו גם ציינו את זה בדו"ח וגם בתוך המשרד – אומרים איפה שרק אפשר שצריך לתת את הדעת בכל מה שקשור בבטיחות באתרי בנייה.
רן כהן: התקנות החדשות לתכנית ניהול בטיחות יהיו תקפות גם לאתרי בנייה.
רן כהן: אנחנו כמעט בשלבים אחרונים של לחייב אתרי בנייה, מה שלא היה לנו עד עכשיו, להחזיק נאמני בטיחות בתוך האתר, שמורכבים גם מעובדים וגם ממעסיק – אותה ועדה של נאמני בטיחות, שגם נאמן בטיחות זה הכשרה שצריך לעבור העובד.
רן כהן: גם להחזיק ממונה בטיחות, היום ממונה בטיחות חייב להיות במקום שהוא מ-50 עובדים ומעלה.
רן כהן: עכשיו, אם יש לך אתר שפה יש 20 ופה יש 20 ופה יש 20 – אז כביכול אין ממונה בטיחות.
רן כהן: אז אנחנו נבצע עדכון ונגיד יש לך 60 - - -
מיקי רוזנטל: הבנתי, משנים את זה.
מיקי רוזנטל: שאלה בהקשר הזה של הנתונים בכלל.
מיקי רוזנטל: היה פה בוועדה דיון גם בסוגיה הזאת של עובדים ביהודה ושומרון, שהדיווחים בכלל לא-.
מיקי רוזנטל: הם מגיעים לבתי חולים בשטחים, האם יש לכם דיווח מסודר לגבי מה שקורה ביהודה ושומרון?
רן כהן: יש את הביטוח הלאומי, אנחנו לא לקחנו את הדיווח הזה.
רן כהן: אנחנו לא פעילים ביהודה ושומרון.
מיקי רוזנטל: זאת אומרת אז מי אחראי על זה בעצם?
רן כהן: המינהל האזרחי, הצבא.
מיקי רוזנטל: המינהל האזרחי והצבא.
מיקי רוזנטל: טוב, אז תסכם את דבריך בבקשה.
רן כהן: זה השקף האחרון.
רן כהן: במאי האחרון הוגשו לשר הכלכלה המלצות של ועדת אדם, ברשות האלוף אודי אדם, שישבו שלוש שנים.
רן כהן: מדובר בוועדה ציבורית שמינתה הממשלה, סליחה שמינה השר הקודם - לקידום הבטיחות בעבודה והבריאות התעסוקתית.
רן כהן: בקצרה, הוועדה ביקשה לשנות את המתווה, את הדרך שבה אנחנו פועלים בארץ ולעדכן אותה.
רן כהן: להישען על שלושה עוגנים, חינוכי, משפטי וכלכלי.
רן כהן: ההמלצות הן רחבות, אני לא אכנס אליהן עכשיו, אבל ההמלצה הראשית זה להקים רשות עם זרוע אכיפה, זרוע חינוכית, בדומה לרשות לבטיחות בדרכים, כדי באמת לבנות את התחום של הבטיחות מלמטה, ואז אולי כשהם יגיעו - - -
מיקי רוזנטל: ההמלצות כבר הונחו על שולחנו של השר?
רן כהן: במאי.
מיקי רוזנטל: ומתי תהיה תשובה או החלטה בסוגיה הזאת?
רן כהן: אנחנו במינהל עושים את העבודה כתוצאה מההמלצות לגזור את המשמעויות לגבינו.
רן כהן: זה כרגע ממש, יחסית, במושגים שלנו זה יחסית טרי על השולחן.
רן כהן: לא יודע כמה זמן.
מיקי רוזנטל: טוב, תודה רבה לך.
מיקי רוזנטל: מישהו פה רצה להעיר, בבקשה, תציג את עצמך.
<רז דקל: ד"ר רז דקל, אני מנהל המחלקה לרפואה תעסוקתית.
מיקי רוזנטל: אנחנו לא עושים דיון, רק הערה קצרה בעניין הזה.
<רז דקל: שמי ד"ר רז דקל, אני מנהל המחלקה לרפואה תעסוקתית של קופת חולים מאוחדת.
<רז דקל: רציתי להגיד ספציפית רק לעניין של המספרים שאתה ביקשת להתעמק בהם, בעניין נפגעים בעבודה.
<רז דקל: צריך לזכור גם את הצד השני של התמונה.
<רז דקל: ראשית, ההגדרה של נפגע בעבודה לפי הגדרות המוסד לביטוח לאומי היא הרבה יותר רחבה מאשר מי שנפגע בעבודה פרופר.
<רז דקל: יש פגיעה בדרך לעבודה, בחזרה מהעבודה, בדרך לבית כנסת, בדרך לעבודה וכו' וכו', 20 סעיפים, וצריך לזכור שיש לנו כאן
<רז דקל: אינסנטיב מאד מאד חזק של אנשים לטעון לפגיעה בעבודה, כיוון שיש הבדל בצורת הפעילות מול הביטוח הלאומי, נוהל הרבה יותר מהיר של טיפול במקרה, זכאות לשיקום תעסוקתי וכו'.
<רז דקל: אז יש לנו מקרים רבים מאד שאני נתקל בהם בקופות החולים, של אנשים שהם מוכרים לכאורה כפגיעות בעבודה, למרות שהם לא באמת כאלה.
<רז דקל: אז זה נכון שהרשומה היא הרבה יותר מלאה, אבל יש פה הטיה של המטוטלת גם לצד השני .
מיקי רוזנטל: הבנתי, טוב, תודה רבה לך על ההערה.
מיקי רוזנטל: אנחנו כאמור נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה.
מיקי רוזנטל: זה נושא חשוב, חיי אדם, ואנחנו כמובן תומכים בכל צעד שהמשרד עושה לקידום העניין הזה.
מיקי רוזנטל: כמובן אין אף פעם מספיק, אבל בוודאי במקרה הזה אפשר לעשות יותר.
מיקי רוזנטל: <אמצעי בטיחות בעבודה במפעלי תעשייה העוברים לשימוש בגז טבעי>
מיקי רוזנטל: הנושא השני שעל סדר היום של הוועדה הוא סוגית אמצעי הבטיחות בעבודה במפעלי תעשייה שעוברים לשימוש בגז טבעי.
מיקי רוזנטל: כל הנושא של הגז הטבעי הוא נושא יחסית חדש, ובוודאי גם נושא של בטיחות העובדים בו.
מיקי רוזנטל: לכן אנחנו מבקשים לקיים את הדיון הזה.
מיקי רוזנטל: מי נמצא פה מרשות הגז?
<יאשה יורבסקי: שמי יאשה יורבסקי, אני מהנדס ראשי וממונה בטיחות.
<יאשה יורבסקי: ונמצאת איתי עוד מישהי.
<אוסנת שוחט: אוסנת שוחט, אני מנהלת אגף רגולציה ברשות הגז הטבעי.
מיקי רוזנטל: אז אנחנו רוצים קודם כל סקירה קצרה של המצב, כיצד מתמודדים והחשיבות של הגז ברורה לכולם, לא צריך להרחיב על הנושא הזה.
מיקי רוזנטל: אנחנו נתמקד היום בנושא הזה של הגנה על העובדים והגנה על הסביבה ואיך המדינה ורשויותיה השונות מתמודדת.
<יאשה יורבסקי: שלום לכולם.
<יאשה יורבסקי: שמי יאשה יורבסקי, אני מהנדס ראשי וממונה הבטיחות של רשות הגז הטבעי.
<יאשה יורבסקי: על חשיבות הגז חבל לדבר, זה צריך - - -
מיקי רוזנטל: נכון, נחסוך את זה.
<יאשה יורבסקי: וטוב שכך.
<יאשה יורבסקי: זה ברור שזה דבר חדש במדינת ישראל, ומצד אחד גם ברור שהגז הטבעי הוא תחום שצריכים לטפל בו בכובד ראש, כי הגז הטבעי לבסוף הוא תחום מסוכן וצריכים לדעת ללמוד להתמודד עם הדבר הזה.
<יאשה יורבסקי: את תחום הגז הטבעי והעוסקים בתחום הגז הטבעי, אנחנו מחלקים לשתי קבוצות שונות.
<יאשה יורבסקי: קבוצה אחת נקראת בעלי רישיונות.
<יאשה יורבסקי: יש חוק הגז שנת 2002, ולפי החוק נקבע מי הם בעלי הרישיונות.
<יאשה יורבסקי: עכשיו, הרישיון קובע גם זכויות וגם קובע חובות.
<יאשה יורבסקי: בין היתר, אחד הדברים החשובים – צריכים לדעת לתפעל את המערכת באופן מקצועי ובטיחותי.
<יאשה יורבסקי: מי אלה בעלי הרישיונות במדינת ישראל לפי החוק?
<יאשה יורבסקי: אלה הם ספקי הגז הטבעי, שאלו אפסטרים לדוגמת נובל ביחד עם דלק, אלה ספקי הגז שצריכים להביא את הגז למדינת ישראל.
<יאשה יורבסקי: הם מתעסקים בהפקה ומביאים אותו למדינת ישראל.
<יאשה יורבסקי: יש להם שם מערכות והם צריכים לדעת לתפעל אותן.
<יאשה יורבסקי: אחר כך חברת הולכה - - -
מיקי רוזנטל: רגע, אני אשאל שאלות הבהרה קצרות, רק כדי שהתמונה תהיה בהירה.
מיקי רוזנטל: הקידוחים והאסדות לא נמצאים הרי בשטח השיפוטי של מדינת ישראל.
מיקי רוזנטל: האם הדבר הזה הוסדר, אני מתכוון עכשיו רק מבחינת הרגולציה של ה - - -
<יאשה יורבסקי: אז זהו, עוד שני משפטים ונחזור לשאלה, כך אני גם תכננתי.
<יאשה יורבסקי: אז יש את האפסטרים, ואחר כך יש את מערכת ההולכה, שזו מערכת בלחץ גבוה.
<יאשה יורבסקי: זה כמו קווים ראשיים של חברת החשמל, יש גם קווים ראשיים שמעבירים את הגז בלחץ גבוה.
<יאשה יורבסקי: במדינת ישראל מערכת ההולכה מופעלת על ידי נתיבי גז טבעי, שזה חברה ממשלתית מאה אחוז, היא קיבלה רישיון מהמדינה להפעיל את המערכת.
<יאשה יורבסקי: חברות חלוקה, שלהבדיל מחברות הולכה, זה חברות פרטיות - - -
מיקי רוזנטל: שמקבלות רישיון מנתג"ז?
<יאשה יורבסקי: הן לא.
<יאשה יורבסקי: הן קיבלו רישיון גם ממשרד התשתיות הלאומיות להפעיל את מערכות החלוקה.
<יאשה יורבסקי: מה זה מערכות חלוקה, להבדיל ממערכת הולכה, זה מערכות בלחץ נמוך שמוליכות את הגז לצרכנים הבינוניים והקטנים.
<יאשה יורבסקי: אם מערכת הולכה מעבירה את הגז לצרכנים גדולים כמו חברת חשמל, מפעלים פטרוכימיים, בתי זיקוק וכן הלאה, ויש הגדרה בחוק - - -
מיקי רוזנטל: כמה זה לחץ נמוך?
<יאשה יורבסקי: לחץ נמוך זה מ-0 וואט עד 16 ולחץ גבוה מ-16 עד 80.
<יאשה יורבסקי: הלחץ שהספקים מביאים למדינת ישראל זה עד 110 וואט.
מיקי רוזנטל: הבנתי, אוקיי.
<יאשה יורבסקי: אז זה לגבי בעלי הרישיונות.
<יאשה יורבסקי: עכשיו, בעלי הרישיונות צריכים לקחת חברות בינלאומיות IN HOUSE, בתוך המערכת כי זה תחום חדש, ואלה תפקידן, חוץ מללמד אותן ולתמוך בהן בתחום ההסדרה, בתחום ההקמה, בתחום ההפעלה, בתחום התחזוקה, בתחום התכנון, אחד הדברים שהם צריכים גם לטפל זה לתת הסמכת והשתלמות עובדים בעיסוק בגז טבעי.
<יאשה יורבסקי: זה באחריותם.
מיקי רוזנטל: של חברות החלוקה.
<יאשה יורבסקי: גם של חברות החלוקה וגם של כל בעלי הרישיונות.
<יאשה יורבסקי: הם צריכים שתהיה להם - - -
מיקי רוזנטל: הסמכה.
<יאשה יורבסקי: שיוכלו לתת הסמכה.
<יאשה יורבסקי: עכשיו, שאלה נכונה – מה קורה עם האפסטרים של ההפקה.
<יאשה יורבסקי: אז במשרד התשתיות יש שני רגולטורים, כי יש שני חוקים נפרדים.
<יאשה יורבסקי: בתחום ההפקה יש חוק הנפט משנת 1952, ויש ממונה לחיפושי נפט עם צוותו, שהוא אחראי לכל הנושא של האפסטרים.
<יאשה יורבסקי: אני לא בקיא בזה.
<יאשה יורבסקי: זה תחום אחר.
<יאשה יורבסקי: אנחנו אחראים, מאז שהגז טופל באסדה והפך להיות כמעט נקי, הצינור יורד למטה בים, ממש יורד למטה, יש מגוף, ומהמגוף לכיוון החוף עד הצרכנים זה אנחנו.
<יאשה יורבסקי: מהמגוף לאפסטרים זה רגולטור אחר.
<יאשה יורבסקי: אז בתחום ההפקה אין לי תשובות כי זה רגולטור אחר, שהוא ייתן לך תשובות.
מיקי רוזנטל: זו הייתה החלטה מושכלת או שזאת הייתה המציאות - - -
<יאשה יורבסקי: זו המציאות.
מיקי רוזנטל: לעשות רגולטורים שונים, כי רגולטורים שונים זה תמיד פחות טוב מרגולטור אחד.
מיקי רוזנטל: ככה זה התגלגל, או שזו הייתה החלטה - - -
<יאשה יורבסקי: ככה זה התגלגל.
<יאשה יורבסקי: יש לנו שני חוקים בתחום במדינת ישראל – יש תחום של חיפושי הנפט, חוק משנת 1952, וחוק משק הגז הטבעי, שלדעתי זה צריך להיות כך כי באמת זה שתי דיסציפלינות שונות לגמרי.
<יאשה יורבסקי: אלה צריכים לדעת יותר על מאגרים, אלה צריכים לדעת יותר על הטיפול באסדות - - -
מיקי רוזנטל: מי אחראי היום, אם חלילה יש תקלה באסדות?
מיקי רוזנטל: מי הרגולטור?
<יאשה יורבסקי: הרגולטור על חיפושי נפט.
מיקי רוזנטל: תמשיך בבקשה, אנחנו היינו בחברות החלוקה.
<יאשה יורבסקי: אוקיי, יפה.
<יאשה יורבסקי: אז לכל בעלי הרישיונות יש מערכת IN HOUSE בתחום הסמכת העובדים והדרכת העובדים ולפי זה הם פועלים.
<יאשה יורבסקי: לא כך אצל צרכי הגז במפעלי תעשייה ואחרים שצריכים גז, כי צרכן גז הוא לא בעל רישיון.
<יאשה יורבסקי: יחד עם זאת, הגז בסופו של דבר מגיע לשטח שלו ומתחבר, לא כך.
<יאשה יורבסקי: על התחום הזה אני אתן אולי את רשות הדיבור לאוסנת, שאחראית על התחום.
מיקי רוזנטל: זאת אומרת שברגע שהוא נכנס למפעל, הגז גם עובר רגולטור?
<יאשה יורבסקי: לא, הוא לא עובר רגולטור.
מיקי רוזנטל: הוא עובר מחלקה במשרד.
<יאשה יורבסקי: לא, אותה רשות.
<יאשה יורבסקי: פשוט ניתן למישהו שמתעסק עם זה.
מיקי רוזנטל: מאה אחוז, בבקשה.
מיקי רוזנטל: תציגי בקצרה ויש לי כמה שאלות לגבי כוח אדם ברשות שאולי תעני עליהן.
<אוסנת שוחט: כן.
<אוסנת שוחט: טוב, כמו שאמרתי שמי אוסנת, אני מנהלת אגף רגולציה ברשות הגז הטבעי, ואכן אנחנו מלווים כבר כמעט כמה שנים תרופות שנקרא הסמכות של ...
<אוסנת שוחט: מגז טבעי.
<אוסנת שוחט: זה פרויקט משותף עם משרד הכלכלה.
<אוסנת שוחט: יש כאן נציגים שעם חלקם עבדתי.
<אוסנת שוחט: במסגרת הפרויקט מיפינו מקצועות שראינו לנכון להכשיר בצורה מקצועית ולהאחיד את ההכשרה שלהם במשק, על מנת שרמת הבטיחות במפעלים תהיה ברמה מאד מאד גבוהה.
<אוסנת שוחט: כמובן שהמנטור לכל העניין הזה זה ממונה הבטיחות, ומיפינו את המקצועות.
<אוסנת שוחט: בנינו תכנית לימודים עם חברה בינלאומית שליוותה אותנו, בעצם קנינו את הידע מחו"ל.
<אוסנת שוחט: בנינו תכנית לימודים וכל הפרויקט הזה בעצם לווה בשיתוף עם משרד הכלכלה, שנתן לנו את אבני הדרך איך בעצם מפעילים מוסדות להכשרת עוסקים בגז הטבעי, כשהמקצועות שבעצם אנחנו לקחנו על עצמנו להכשיר הם מפעיל רמה 1, מפעיל רמה 2, מתקין רמה 1 ומתקין רמה 2, מפקח ובנפרד יש לנו עוד מקצועות שהתגלו באמצע הדרך, שהם מאד מאד נפוצים, שהם מתאימים גם לאותם בעלי הרישיונות של מקטעי החלוקה, ו... ממפעלים בבוא היום שזה רתכי פלסטיק ומבקרי ריתוך פלסטיק, שזה מקצועות שהם לא במסגרת אותו פרויקט של הנוהל.
<יאשה יורבסקי: זה פעם ראשונה, למרות שמדינת ישראל מתעסקת בתחום הפלסטיקה לפחות איזה 50 שנה, התחום הזה לא היה מוסדר.
<יאשה יורבסקי: היה מספיק שאתה קונה רתכת ואתה הופך להיות רתך פלסטיק.
<יאשה יורבסקי: לא כך מתנהלים הדברים בעולם בתחום הגז הטבעי.
<יאשה יורבסקי: רמת הסיכון היא מאד גבוהה ורתך צריך לדעת מה הוא עושה ואיך הוא עושה והוא צריך לקחת אחריות על מה שהוא עושה.
<יאשה יורבסקי: במדינת ישראל הדבר הזה לא היה מוסדר ובלי זה אי אפשר להתחיל את מערכת החלוקה, כי המערכת כולה היא פלסטיק.
<יאשה יורבסקי: אז קידמנו ביחד עם משרד הכלכלה מהר מאד את התחום הזה, ויש לנו היום במדינת ישראל, בפעם הראשונה, רתכי פלסטיק מוסמכים בעלי ידע וניסיון.
<יאשה יורבסקי: מה שחסר, השלב הבא זה מפקחי פלסטיקים.
<יאשה יורבסקי: עם כל הכבוד, הקבלן רוצה לעשות הכי טוב והוא בוודאי צריך לעשות הכי טוב, אבל צריך להיות גם מפקח שגם מבין ומאשר ולוקח אחריות לכל אורך החיים של הפרויקט.
<יאשה יורבסקי: זה עדיין אין לנו.
<יאשה יורבסקי: עדיין אין לנו ברמה המוסדרת - - -
מיקי רוזנטל: כי אין תקן או - - -
<יאשה יורבסקי: לא, לא, כי פשוט מסדירים עדיין את הדברים.
<יאשה יורבסקי: צריך לכתוב חוברות, צריך לכתוב סילבוס.
<יאשה יורבסקי: זה השלב הבא שאנחנו הולכים לעשות יחד.
<וילמה מאור: יש מסגרות הכשרה למפקחים?
<אוסנת שוחט: יש מסגרת, אבל היא עדיין לא מוכרת.
<אוסנת שוחט: זאת אומרת שיש לנו בפועל תכנית לימודים שאנחנו בנינו, פרסמנו את זה כקול קורא לכל דבר, כמו שאנחנו עשינו בעבר עם כל המקצועות האחרים.
<אוסנת שוחט: הבעיה היא שגופים ישראלים קשה להם לעמוד בדרישות הקורס ולכן אנחנו מנסים להתאים למציאות הישראלית בעצם, את דרישות הקורס.
<אוסנת שוחט: גם אם נוהל ה...
<אוסנת שוחט: עם כל שאר המקצועות אנחנו בנינו תכנית לימודים שהיא מתואמת מחו"ל, וכשהבנו את זה לכאן לארץ והגופים הישראלים ראו את הדרישות המאד גבוהות שהן בסך הכל מקצועיות, זה לא איזו שהיא גחמה של אף אחד מאיתנו, הם לא הצליחו לעמוד בדרישות האלו ולכן אנחנו היינו צריכים להתאים את זה למציאות הישראלית ולדרישות הישראליות.
<אוסנת שוחט: ולכן זה גם קצת לקח לנו זמן עד שהגענו למצב שבו היום אני יכולה לבשר לכם שיש לנו היום שני מוסדות, אתמול נפתח בפזגז מוסד ישראלי ראשון בארץ, לקורס מתקין ולחברת החשמל גם אותו דבר, פתחנו קורס מתקין.
<אוסנת שוחט: שני המוסדות האלה היום יכולים להכשיר מתקינים לגז טבעי רמה 1; ובנוסף לכך, וסליחה שעצרתי אותך, יש לנו שתי מכללות שקיבלו הכרה ממש בימים האלה.
<אוסנת שוחט: הן זכו בקול קורא בפרויקט משותף עם משרד הנגב והגליל, למכללות להנדסאי מכונות, מגמת משנה אנרגיה, התמחות בגז טבעי.
<אוסנת שוחט: זה הכשרות לתחום של הגז הטבעי, כשבסופו של יום, אחרי הכשרה של 17 חודשים, הם יקבלו תעודת הנדסאי ובנוסף שני רישיונות: רישיון של מתקין ורישיון של מפעיל.
<אוסנת שוחט: הרישיונות יינתנו מאיתנו.
<אוסנת שוחט: תעודות ההסמכה יינתנו מרשות הגז הטבעי.
<אוסנת שוחט: ההסמכות עצמן תינתנה על ידי אגף ההכשרה ב - - -
מיקי רוזנטל: טוב, כמה שאלות רק כדי להבין את סדרי הגודל.
מיקי רוזנטל: כמה אנשים עובדים כרגע היום בעבודה שהיא עבודת שטח בגז, לא מתכננים וכו', אלא אנשים שמתקינים, מפקחים, עוסקים בפועל בעבודה בגז, והאם יש צפי לעניין הזה להמשך.
<יאשה יורבסקי: כן, אני מעריך שמספר מאות.
מיקי רוזנטל: מאות?
<יאשה יורבסקי: מאות, בהחלט.
<יאשה יורבסקי: מאות עובדים, כי חברת החשמל מפעילה את המערכות שלה עם כל המפעלים הגדולים ויש לנו את כל תחנות הכוח שהועברו לגז הטבעי.
<יאשה יורבסקי: זה אולי לא כל כך מתפרסם, אבל תדעו לכם, כל תחנות הכוח עבור לגז הטבעי.
<יאשה יורבסקי: כל מפעלי התעשייה הגדולים במדינה עברו לגז טבעי.
<יאשה יורבסקי: כל התחנות - - -
מיקי רוזנטל: כל מי שרצה הגיע?
מיקי רוזנטל: זאת אומרת, כי הרי היו עיכובים בהנחת ה - - -
<יאשה יורבסקי: אני מדבר על - - -
<נתנאל היימן: לא, לא, יאשה, צריך להסביר את זה.
<נתנאל היימן: זה לא שבאמת יש גז טבעי ברוב המפעלים.
מיקי רוזנטל: עד כמה שאני יודע – אין, אבל יכול להיות שהפתעת אותי לטובה.
<נתנאל היימן: שמי נתנאל היימן מהתאחדות התעשיינים.
<יאשה יורבסקי: אני פתחתי בתחילת דברי ואמרתי שכל הצרכנים הגדולים, שמחוברים למערכת הולכה ישירות, מחוברים לגז טבעי.
מיקי רוזנטל: יש צרכנים גדולים שרוצים ועדיין לא מחוברים?
<יאשה יורבסקי: לא.
מיקי רוזנטל: אין דבר כזה?
<יאשה יורבסקי: בהגדרה שלנו - - -
מיקי רוזנטל: מה זה צרכן גדול אגב, מעל כמה?
<יאשה יורבסקי: מעל 2,000 קוב שעה ומעל 12 מיליון קוב.
<יאשה יורבסקי: רובם ככולם מחוברים.
<יאשה יורבסקי: יחד עם זאת, מערכות חלוקה זה רישיונות חדשים.
<יאשה יורבסקי: מערכות החלוקה עדיין לא הגיעו למפעלים.
<יאשה יורבסקי: ייקח עוד איזה 5 עד 10 שנים שזה יגיע.
מיקי רוזנטל: אתה אומר מאות אנשים עוסקים בזה, לעתיד לתעשייה - - -
<יאשה יורבסקי: מאות.
מיקי רוזנטל: עוד מאות?
<אוסנת שוחט: מאות ואפילו אלפים לפי המודל שאנחנו בנינו.
<יאשה יורבסקי: מאות זה בטח, כי כל אחד שרוצה - - -
מיקי רוזנטל: כשהתפקידים העיקריים הם?
מיקי רוזנטל: תמנו את התפקידים העיקריים.
<יאשה יורבסקי: מתקין, מפעיל, מפקח.
<יאשה יורבסקי: גם בחברות ישראליות שכבר מתעסקים בכך, גם בחברות הולכה מתעסקים עשרות אנשים, עשרות רבות של אנשים, גם אצל ספקים, גם אצל חברות חלוקה וגם המפעלים, וגם, דרך אגב, אנחנו מדברים על מפעלים, ולא רק מפעלים יקבלו גז טבעי, גם מוסדות יקבלו גז טבעי.
<יאשה יורבסקי: כל צרכן בסופו של דבר יתחבר לגז טבעי במדינת ישראל.
מיקי רוזנטל: במספרים האלה אתה כמובן כולל, אני יודע מה, אניות שמעבירות גז ו - - -
<יאשה יורבסקי: לא, בטח שלא.
מיקי רוזנטל: וכל הדברים האלה, ולא את אלה שעובדים באסדות וכו' וכו'.
<יאשה יורבסקי: אני מדבר על תחומים מהמגוף צפונה.
מיקי רוזנטל: מהמגוף צפונה לדרומה כמובן.
מיקי רוזנטל: אתה רוצה להעיר בשלב הזה, נציג התאחדות התעשיינים, על הסוגיה הזאת?
<נתנאל היימן: אני אתייחס אחר כך, תודה.
מיקי רוזנטל: בוא נאמר ככה, היו לנו תקלות עד עכשיו?
מיקי רוזנטל: ואם כן, איזה וכמה.
<יאשה יורבסקי: אם לא שמענו בעיתונות על מישהו שנפגע, זו עובדה שלא היה משהו.
<יאשה יורבסקי: היה תקלות.
<יאשה יורבסקי: טבעי שכשאתה מפעיל מערכות – יש תקלות, אבל תקלות שלא נגמרו עם נפגעים.
<יאשה יורבסקי: אבל כל תקלה, גם אם לא נגמרת עם נפגעים, בשבילנו, בשביל הרשות, זו תקלה שצריכים לחקור אותה ולא כדי להאשים מישהו, אלא על מנת ללמוד, כדי שזה לא יקרה בעתיד.
<יאשה יורבסקי: אנחנו מקימים ועדות, אני קורא לזה ועדת בדיקה, תקרא לזה ועדת חקירה - - -
מיקי רוזנטל: לא חשוב, ברור.
מיקי רוזנטל: אז כמה תקלות כאלה היו ואתה יכול להסביר לנו גם איזה סוג, כדי שנבין.
<יאשה יורבסקי: היו מספר תקלות, גם בתחום ההקמה, גם בתחום ההפעלה.
מיקי רוזנטל: מה זה מספר?
מיקי רוזנטל: תגיד לי – עשרות?
<יאשה יורבסקי: אני לא רוצה להגיד עשרות, אבל היו.
מיקי רוזנטל: למה זה מספר שהוא לא - - -
<יאשה יורבסקי: כי לא עשרות.
מיקי רוזנטל: לא היו עשרות, אז תגיד לי היו פחות.
מיקי רוזנטל: פחות מעשר, מצוין.
מיקי רוזנטל: כמה שפחות יותר טוב.
<יאשה יורבסקי: נכון וישנן ויהיו.
מיקי רוזנטל: אז אתה אומר שבסביבות 10 תקלות.
מיקי רוזנטל: איזה תקלות?
מיקי רוזנטל: אתה יכול לתת לנו את האפיון שלהן?
<וילמה מאור: בתחום הקמה.
מיקי רוזנטל: כשהייתה הקמה, אז זה לא הייתה הקמה בדרישות?
מיקי רוזנטל: זו הייתה טעות אנוש?
<יאשה יורבסקי: גז טבעי, לפחות אנחנו מסדרים שגז טבעי יהיה מאד מאד מסודר.
<יאשה יורבסקי: אנחנו עומדים בדרישות האירופאיות הבכירות ויש לנו גם תקינה מאד מאד לא פשוטה, שזו תקינה הולנדית על מדינת ישראל, והדרישות הן – מה שלא כל כך מוכר במדינת ישראל.
<יאשה יורבסקי: הכנסנו קצת תרבות אחרת בתחום הגז הטבעי, מכוח הנסיבות.
<יאשה יורבסקי: כשאתה מתכנן את המערכת, הרי בדרך כלל מהתכנון אף אחד לא נפגע עדיין מהמחשב, אבל גם בתכנון צריכה להיות חברה ישראלית שמלווה בחברה בינלאומית.
<יאשה יורבסקי: בהקמה, חברה בעלת ידע וניסיון.
<יאשה יורבסקי: בהתחלה הפעלנו רק חברות זרות, לאט לאט הכנסנו גם חברות ישראליות והיום כבר חברות ישראליות יש להן ידע וניסיון להקים מערכות הולכה וגם מערכות הולכה.
<יאשה יורבסקי: הפרויקט הגדול היום, הדגל של היום, שאנחנו רוצים היום לחבר וזה נקרא אצלנו קו מזרחי – 90 קילומטר במקביל לכביש 6 – בחלק מהמקטע כבר זכתה חברה ישראלית בלי חברה בינלאומית.
מיקי רוזנטל: אבל לא ענית לי בכל אופן על השאלה.
מיקי רוזנטל: תיארת את המצב המורכב, איזה סוג של תקלות היו?
מיקי רוזנטל: האם היו תקלות תכנוניות, האם היו תקלות של שיקול דעת?
מיקי רוזנטל: מה מאפיין את התקלות?
מיקי רוזנטל: ואם אפשר בקצרה, כי יש פה עוד דוברים ואנחנו רוצים להתקדם.
<יאשה יורבסקי: כן, כן.
<יאשה יורבסקי: בדרך כלל היו תקלות כשלא עבדו בהתאם לנהלים המאושרים.
<יאשה יורבסקי: עוד פעם, לא סיימתי רק - בתחום הגז הטבעי, כל צעד ושעל יש נוהל.
מיקי רוזנטל: קראתי אפילו.
<יאשה יורבסקי: בתחום הגז הטבעי אתה יוצא מהבית, אמרת שלום, מיד מתחילים הנהלים וצריך לעבוד לפי הנהלים.
<יאשה יורבסקי: זה לא נוח, אבל מה לעשות?
<יאשה יורבסקי: עובדה שבגלל זה אולי עד היום לא שמענו הרבה מאד דברים שקרו.
מיקי רוזנטל: אתה אומר שהתקלות היו חריגה מנוהל ולכן היו התקלות.
<יאשה יורבסקי: אין דבר כזה שזה - - -
מיקי רוזנטל: לשמחתנו לא היו נפגעים.
<יאשה יורבסקי: אם היו עובדים לפי הנוהל, אז כמות התקלות הייתה קטנה בצורה משמעותית.
<יאשה יורבסקי: למרות שלא היו הרבה, אבל גם זה לא צריך לקרות.
מיקי רוזנטל: כן, אוקיי, תודה.
מיקי רוזנטל: יש פה מישהו מנתג"ז?
מיקי רוזנטל: אני רוצה לשמוע את כולכם.
מיקי רוזנטל: בבקשה, התאחדות התעשיינים, תציג את עצמך.
<נתנאל היימן: יש לי רק הערה אחת.
<נתנאל היימן: יש לנו הרבה כבוד גם ליאשה וגם לחברים במשרד התמ"ת שעוסקים בנושא הזה.
<נתנאל היימן: אנחנו מסכימים שהחיבור של תעשייה לגז טבעי, ולא רק תעשייה, כמו שיאשה אמר, זה גם יכול להיות מלונות, בתי חולים וכדומה.
<נתנאל היימן: גז טבעי זה דבר חדש בישראל וצריך להיות מאד מאד מסודר.
<נתנאל היימן: התחושות שאנחנו מקבלים מהצרכנים הסופיים הן שלא תמיד כל הדרישות ברורות.