GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלעד מרקמן: לכן הדרך הנכונה הייתה להגדיר כל אחת מהגמלאות בנפרד כי אחרת אחרי כן צריך לקבוע לכל אחת מנגנון שיתאים לה כי אתה לא יכול לקחת נכות כללית שהיא לא כמו נכות מעבודה והיא לא כמו ניידות שם מקבלים 400 שקלים לחודש.
<רונית אלדור: תודה על זכות הדיבור.
<רונית אלדור: אנחנו אחד המשרדים שמתמחה בביטוח לאומי באזור לאומי.
<רונית אלדור: אני עורכת דין כשלושים שנים.
אורלי לוי אבקסיס: בוא נשמע מה הממוצע של העמלה שלהם.
חיים כץ: זה לא משנה עכשיו.
חיים כץ: אני בהגדרה של גמלה.
חיים כץ: אני רוצה לגמור את ההגדרות ואת הולכת כבר קדימה.
<רונית אלדור: אני מבקשת להחריג, אם אפשר, את המענק.
<רונית אלדור: המענק הוא לנכים עד תשעה אחוזים.
<רונית אלדור: אני רוצה לציין שלגבי נכים בביטוח לאומי יש פה אפליה שעד נכות של עשרה אחוזים - - -
חיים כץ: אני מדבר על ההגדרה של גמלה.
<רונית אלדור: בהגדרה של גמלה להחריג את המענק.
יעקב מרגי: למה את רוצה להחריג את המענק?
<רונית אלדור: המענק ניתן, וזה רק קיים בביטוח לאומי ולא בתאונות דרכים לצערנו הרב, לנכים שאחוז הנכות שלהם הוא קל.
<רונית אלדור: זאת אומרת, הוא עד 19 אחוזים.
<רונית אלדור: לפי הטבלאות שעכשיו הגשתם לנו, אגב, זה הרבה מאוד מהענפים.
<רונית אלדור: מה שקורה זה שנכים כאלה, אם אני אקח שכר חציוני כאשר לצערי הרב מתייחסים לשכר ממוצע אבל השכר החציוני במשק הוא באמת מאוד מאוד נמוך והוא עומד על 6,300 שקלים, יוצא שהמענק הזה מגיע לסכומים של ארבעים וחמישים אלף שקלים.
<קריאה: 16 אלף שקלים.
<רונית אלדור: אם אנחנו ניקח שמונה אחוזים – אני לא יודעת לאיזה אחוז תגיעו בסוף אבל הרציונל של החוק, אני מקבלת אותו, אני דיברתי עם העוזרת הפרלמנטרית של חבר הכנסת רוזנטל ואני בעד שהחוק יעבור אבל אני רוצה לסייג אותו בכמה דברים.
<רונית אלדור: נשאלתי למה יש הבדל בין נכים מתאונות דרכים לעומת נכים של המוסד לביטוח לאומי.
<רונית אלדור: הרציונל הוא שהנכים לפי חוק הפלת"ד, תאונות דרכים, מקבלים את כל הסכום באופן חד פעמי.
<רונית אלדור: לעומת זאת הנכים בביטוח לאומי, והנכים הקשים – וכאן אני מקבלת את גזרת הגורל – לא ישלמו במשך הרבה שנים את האחוזים כמו שהם רוצים אבל לגבי נכים קלים - - -
חיים כץ: מההגדרה של גמלה כבר עברת למענק ואת מתפרסת למקומות שהם לא במחוזותינו.
<רונית אלדור: אני רוצה להסביר.
חיים כץ: הסברת.
<רונית אלדור: לא.
<רונית אלדור: עוד לא הסברתי.
<לבנת פורן: אני לא מתעסקת עם המילה גמלה.
חיים כץ: אנחנו מתעסקים עכשיו בהגדרה.
חיים כץ: אנחנו לא מדברים על שום דבר אחר מעבר להגדרת גמלה.
<לבנת פורן: נכון, אבל כתוב גמלה לפי פרקים ואני רוצה להתייחס לזה.
<לבנת פורן: אני מבינה שהצעת החוק מיועדת להגן על אזרחים מוחלשים.
חיים כץ: את לא מבינה נכון.
חיים כץ: הצעת החוק נועדה להגן על אזרחים.
<לבנת פורן: בסדר.
<לבנת פורן: עדיין אני חושבת שלא הוכנס בטעות, ואנחנו הצענו להוסיף, סעיף י"א לחוק.
<נעה בן שבת: את מתכוונת לפרק י"א של זקנה.
<לבנת פורן: נכון.
<לבנת פורן: פרק י"א.
<נעה בן שבת: זה מימוש זכויות רפואיות בפרק י"א?
<לבנת פורן: זה רק למימוש זכויות רפואיות ואת מגדירה כאן גמלה.
<נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על גמלאות.
<נעה בן שבת: הסברתי את זה קודם.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על גמלאות שיש בהן רכיב של ועדות רפואיות.
<לבנת פורן: זה לא כתוב בחוק.
<נעה בן שבת: זה מה שכתוב עכשיו בחוק.
<רן מלמד: גם אני חושב שצריך להחריג את הנושא של המענק אבל בצורה אחרת.
<רן מלמד: כיוון שמדובר במעט מאוד כסף והוא חד פעמי, מכיוון שלשכת עורכי הדין מתהדרת בפרו-בונו שלהם וכנ"ל גם חלק מהחברות שיושבות כאן, אני חושב שהמענק, העבודה עליו צריכה להיעשות פרו בונו.
חיים כץ: אני רוצה להבין כמה גופים נמצאים כאן.
חיים כץ: יש את לשכת עורכי הדין, לשכת יועצי מס, חברת זכותי, לבנת פורן, לשכת רואי חשבון ויועצי מס, החברה המרכזית למימוש זכויות, חברת אורפז.
אורלי לוי אבקסיס: לפי זה אתה יכול להבין כמה זה רווחי היום.
<קריאה: לא מטפלים בבעיה.
<נעמי מורביה: בינתיים דחיתם מאוד יפה את הטיפול בבעיות.
<נעמי מורביה: הייתם פותרים את הנושא שלי של סמכות החלטה בנושא רפואי בבית הדין לעבודה ולא היה צורך בכל הדיון הזה.
אורלי לוי אבקסיס: את אומרת כאילו אנחנו אלה שמאשרים.
<נעמי מורביה: אתם לא מעודדים ומקדמים באותה - - -
אורלי לוי אבקסיס: את לא מבקרת את הבעיה.
<קריאה: נעמי, זה לא נכון.
<קריאה: אם היו מטפלים בדברים הנכונים, לא היו זקוקים לחוק הזה.
חיים כץ: יש כאן שישה גופים שמייצגים את כל הספקטרום הרחב שיושב כאן.
חיים כץ: יש את היועצות המשפטיות.
<שמאי שזירי: אותי שכחת.
<שמאי שזירי: החברה המרכזית למימוש זכויות.
חיים כץ: אתה לא ביועצי מס?
<שמאי שזירי: לא.
חיים כץ: יש כאן שבעה גופים.
חיים כץ: אני לא רוצה לומר לאורפז, לבנת וזכותי לשבת ביניהם שלושתם ולשים עורך דין אחד שייצג את האינטרסים שלהם אבל לדעתי יש להם את אותם אינטרסים.
אורלי לוי אבקסיס: אותם אינטרסים.
חיים כץ: גם לזכותי, גם לאורפז וגם ללבנת פורן.
חיים כץ: יש להם את אותם רצונות ויש להם כאן את אותן מטרות.
חיים כץ: אני רוצה לקדם את הצעת החוק בצורה הכי טובה לכל הגופים.
חיים כץ: אם למישהו נדמה שהוא הולך למשוך את זה הרבה זמן, הוא מתבלבל.
חיים כץ: ראיתם את זה בסעיף אחד, צעקתם, בסדר.
חיים כץ: אני לא רוצה לכפות עליכם הר כגיגית אלא אני רוצה שתשבו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה ותנסחו ניסוחים בהגדרות כדי שכולנו נדע במה אנחנו עוסקים.
<נעה בן שבת: אדוני, יש נושאים שהם במהות.
חיים כץ: במהות, אנחנו נדון.
<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר למה ההגדרה של גמלה כאן היא רחבה.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים שכל העיסוק בתביעה לגמלה, כל אחת מהגמלאות לפי כל הפרקים, בין אם זה לטיפול רפואי ובין אם זה לכל גמלה אחרת, לקצבה או משהו אחר, כולן יהיו תחת המגבלות.
חיים כץ: בדיון על ההגדרות כנציג של המחוקקים, גם אילן וגם אני החלטנו שמי שייצג אותנו יהיה מיקי רוזנטל.
חיים כץ: הוא יהיה הנציג בדיונים המשפטיים של הוועדה.
חיים כץ: תקבעי מועד.
חיים כץ: מי שיודע לבוא במועד שלך, יודע להתקשר בלוחות הזמנים, יבוא.
חיים כץ: מי שלא יודע לבוא, לא חשוב לו העניין.
<נעה בן שבת: את המחלוקות נצטרך להביא.
חיים כץ: אני מקווה שלא תהיינה מחלוקות.
חיים כץ: אני מקווה שאתם תשבו על הצעת החוק ועל ההגדרות.
חיים כץ: תקבעו כל אחד מי יהיה עורך הדין שלכם, מכל הגופים.
חיים כץ: איזה גוף אתה?
חיים כץ: תביא עורך דין טוב או עורכת דין טובה, מה שאתה רוצה.
חיים כץ: יש לנו את לשכת עורכי הדין – אחד.
חיים כץ: יש לנו את יועצי המס – אחד.
חיים כץ: זכותי, לבנת ואורפז – תשתדלו להסתדר ביניכם ולהביא אחד.
חיים כץ: אם לא תסתדרו, כל אחד יביא אחד.
<קריאה: החברה המרכזית היא אחת מהחברות.
<גלעד מרקמן: אני רוצה לייעל את זה.
<גלעד מרקמן: כולם מביאים עורכי דין, אז לשכת עורכי הדין תייצג את כולם.
<גלעד מרקמן: פרו בונו אני אייצג את כולם.
<גלעד מרקמן: אני רק רוצה לייעל ולקדם את הצעת החוק.
אורלי לוי אבקסיס: אני מזכירה לך שלא רציתם מעורבות בהכנסות הגבוהות.
<גלעד מרקמן: לא אמרתי.
חיים כץ: משרד המשפטים יכול להצטרף וכך גם המוסד לביטוח לאומי.
מיקי רוזנטל: הוא חייב.
חיים כץ: מי שקובע את הזמנים, זאת היועצת המשפטית של הוועדה.
חיים כץ: מי שלא יודע להתיישר, שלא יבוא בטענות.
חיים כץ: תעשי את זה.
חיים כץ: אני רוצה לקדם את זה ולקיים דיון בשבוע הבא.
חיים כץ: תמצאי זמן השבוע ותרוצי על כל הניסוחים כאן.
חיים כץ: יום שני בשבוע, כ"ה בסיון, ה-23 ביוני 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: על סדר היום צו לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית (גמלאי בנק ישראל), התשע"ד-2014.
חיים כץ: נמצאים כאן נציגים של בנק ישראל?
<דורון סלובטיצקי: כן.
<דורון סלובטיצקי: המחלקה המשפטית, בנק ישראל.
<יוסי פרוור: מנהל יחידת השכר, בנק ישראל.
חיים כץ: אתה לא רוצה לתת לנו סקירה?
<דורון סלובטיצקי: משרד האוצר יכול לתת וגם אנחנו.
<דורון סלובטיצקי: גמלאי בנק ישראל קיימים והחדשים שהתווספו, בנק ישראל מתבקש להעביר במסגרת הסכם קיבוצי שנחתם בתוך הבנק למנגנון של הצמדה של הגמלה למדד כמו שנעשה גם בשירות המדינה בשנת 2009 בהתאם לחוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית.
<דורון סלובטיצקי: צריך את צו שר האוצר ואת אישור הוועדה.
חיים כץ: למה הבנק מבקש את זה?
<דורון סלובטיצקי: הגמלאים מבקשים את זה.
חיים כץ: למה הגמלאים מבקשים את זה?
<דורון סלובטיצקי: אולי הגמלאים ידברו.
חיים כץ: כדי לחלק רשות דיבור אתה צריך להיות חבר כנסת ולהיות יושב ראש ועדה.
חיים כץ: אתה לא צריך עורך דין לשם כך.
<דורון סלובטיצקי: יש טענה לשחיקה של הפנסיות של הגמלאים והצמדה קבועה למדד המחירים לצרכן תיטיב אתם.
חיים כץ: מה הזחילה של השכר בבנק ישראל?
<דורון סלובטיצקי: אני כמשפטן בטח לא יכול לענות על כך.
חיים כץ: יש כאן מישהו מהוועד שלכם?
חיים כץ: אותו ועד שבא אלי והתחנן שיעבירו את זה ויעשו את זה מהר כי אם לא, הם יאבדו תשלומים של חודש.
חיים כץ: אני אומר רק רגע, לא יכול להיות שהם כאלה גרידים, הם לא מאלה שצריכים עזרה סוציאלית.
חיים כץ: הם מתחננים ולא רוצים לאבד חודש.
חיים כץ: אסי מסינג, בוא תסביר לנו מה הם מקבלים תמורת ההסכמה לעבור מהצמדה לפעילים להצמדה למדד.
יעקב מרגי: ותרחיב את סעיף 3.
חיים כץ: אסי, יש לנו זמן.
חיים כץ: תן לנו סקירה.
חיים כץ: אנחנו רוצים ללמוד.
<אסי מסינג: סגן היועץ המשפטי, משרד האוצר.
<אסי מסינג: פרטי ההסכם, מה שהוא מעבר לשינוי שיטת ההצמדה, נדמה לי שהבנק ידע להסביר בצורה טובה יותר.
<אסי מסינג: לעניין שינוי שיטת ההצמדה, מה שמוצע כאן, הוא הדבר הבא.
<אסי מסינג: ראשית, אני מזכיר את המסגרת.
<אסי מסינג: המסגרת שלנו, כאשר מבחינת משרד האוצר יש חוק מסגרת שעבר אגב שינוי שיטת ההצמדה בחברת חשמל במסגרתו שונתה השיטה בחברת חשמל וניתנה הסמכה לשר האוצר להחיל שינוי שנקבע בהסכם קיבוצי.
חיים כץ: בחברת חשמל נתנו שתי דרגות, נתנו מענקים כספיים.
<אסי מסינג: ניתנה הסמכה לשר האוצר להחיל שינוי שנקבע בהסכם קיבוצי ולהחיל לגביו גם את התוספות.
<אסי מסינג: לא ניתנה לו סמכות בכלל לעשות שינוי במסגרת ההסכם אלא רק להחיל אותם או שלא להחיל אותם.
חיים כץ: מה מקבלים בבנק ישראל?
<אסי מסינג: להבנתנו ההסכם נותן את הדבר הבא.
<אסי מסינג: הוא למעשה מדמה שבו מה היה קורה אילו עובד גמלאי בנק ישראל ששיטת חישוב הקצבה שלו היא דומה לשיטת חישוב הקצבה של עובד מדינה - כלומר, היא פועלת לפי העקרונות של חוק שירות המדינה (גמלאות) – ועד עכשיו שיטת ההצמדה הייתה לפי הצמדה לפעיל.
<אסי מסינג: במסגרת ההצמדה לפעיל גם ניתנו במהלך השנים, מאז שונתה שיטת ההצמדה במדינה, תוספות שכר.
<אסי מסינג: מה שמוצע כרגע זה למעשה לדמות את שינוי השיטה, מה היה קורה אילו הייתה משונה שיטת ההצמדה במועד בו שונתה לגבי המדינה והדבר הזה נותן לגמלאי בנק ישראל את התוספות שניתנו לגמלאי המדינה שהם תוספת שחיקה.
<אסי מסינג: נדמה לי שתוספת השחיקה היא עד 12 אחוזים, כמובן לפי מועד הפרישה.
חיים כץ: יקבל מענק הצמדה של 12 אחוזים.
<אסי מסינג: בנוסף לזה יש את מדד 2008, 2009 עד 2012 כמובן.
חיים כץ: ממודד.
<אסי מסינג: כאילו היה מעבר במדינה בניכוי כמובן התוספות שניתנו לגמלאים הללו לפי שיטת ההצמדה, אבל בכל מקרה הקצבה לא תפחת כתוצאה מהמהלך הזה, כלומר, היא יכולה רק לגדול.
חיים כץ: כמה זה שווה לכם?
<אסי מסינג: למי?
<אסי מסינג: למשרד האוצר?
<אסי מסינג: זה חלק ממהלך רוחבי במסגרתו כמעט כלל הגמלאים במגזר הציבורי עוברים לשינוי שיטת ההצמדה מהצמדה לשכר להצמדה למדד.
<אסי מסינג: יש שורה של פרמטרים שמסבירים מדוע זה נכון יותר לעבור לשיטה הזאת, בראש ובראשונה ניתוק מההצמדה לשכר מאפשר גם לגמלאים מצד אחד הצמדה לגמלה שהיא ברורה לפי מנגנון ודאי, ומהצד השני מאפשר לעשות תכנון לגבי השכר שהוא מנותק מעניין של הגמלאים וכך הוא מאפשר לתת מנגנוני שכר שהם יותר מתקדמים.
<אסי מסינג: יש עוד שורה של נימוקים שפורטו במסגרת דברי ההסבר להצעת החוק המקורית.
<אסי מסינג: כרגע אנחנו למעשה בשלב נוסף בהשלמתו.
<אסי מסינג: אני מזכיר שבשירות המדינה, עבור האוכלוסיות שכבר עברו, אלה עובדי המדינה, עובדי הוראה, שוטרים, סוהרים וחיילי קבע ולזה מצטרפים עובדי חברת חשמל וכל הגופים שמוצמדים באופן מלא לחוק הגמלאות.
<אסי מסינג: כעת נותר עוד בנק ישראל ויש עוד מספר מגזרים קטנים שטרם עברו.
חיים כץ: כמו השב"כ.
<אסי מסינג: כמו השב"כ למשל.
<אסי מסינג: השב"כ והמוסד.
<אסי מסינג: יש אוניברסיטאות ועוד מספר גורמים.
יעקב מרגי: חסרות לי כמה שנים בתחום השכר.
יעקב מרגי: אני יודע שאם פנסיה תקציבית, גמלאי של פנסיה תקציבית, אם העובד הפעיל באותו דירוג דרגה על פי הסכם או על פי נדיבות האוצר שונתה הדרגה או המסלול או המתח, הוא התעקם בפנסיה אוטומטית.
יעקב מרגי: כך זה עדיין היום?
<אסי מסינג: השיטה לגבי כלל עובדי המדינה שונתה בשנת 2009.
יעקב מרגי: זאת אומרת שההצמדה היחידה שיש להם היא רק למדד.
<אסי מסינג: הצמדה למדד.
<אסי מסינג: מנגד צריך לזכור שגמלאי אינו מתקדם בדרגות כפי שמתקדם עובד ולכן התפתחות השכר שלו לא מורכבת רק מתוספות שכר רגילות.
יעקב מרגי: שינוי מבני שחל על הפעיל בתוך אותו מתח דרגה, באותה דרגה, לא חל על הגמלאי.
<אסי מסינג: לגבי גמלאי ששונתה השיטה?
<אסי מסינג: אינו חל.
יעקב מרגי: כאשר בנק ישראל נותן סקירה לוועדה, הייתי מצפה ממך שתתייחס גם לסעיף 3, לתוספות, ולא רק לשיטת ההצמדה.
<ענת מימון: רציתי לשאול לגבי סעיף 3, שם אנחנו מונים את התוספות.
<ענת מימון: כרגע מופיעים סעיפים 9, 11 עד 13.
<ענת מימון: יש את סעיף 10(א) להסכם שקובע תוספת של העדכונים בדומה למה שנעשה בחוק הגמלאות, בתיקון 54 לגבי עובדי המדינה, וגם כאן נותנים להם את זה בהסכם.
<ענת מימון: למה זה לא כלול?
<אסי מסינג: התיקון שנעשה לגבי חוק הגמלאות נעשה לא כחלק משינוי שיטת ההצמדה אלא אגב השלמות שנעשו לאחר מכן ובתיקון זה די – להבנתנו לפחות – בשינוי ההסכם הקיבוצי שהוא למעשה המסגרת שתיתן את אותן תוספות והוא גם לא במסגרת ההסמכה שניתנה לפי החוק.
<אסי מסינג: כמובן בנק ישראל יישם אותו בהתאם לתיקון שנעשה בהסכם הקיבוצי.
<ענת מימון: כלומר, אין בכך כדי לגרוע מאותן תוספות, עדכונים על כך שהם לא נכללים בצו שלפנינו.
<אסי מסינג: לא הבנתי את השאלה.
<ענת מימון: זה לא גורע מהתוקף של אותן הסכמות לגבי העדכונים, העובדה שזה לא כלול בצו.
<אסי מסינג: כיוון שהצו מתייחס אך ורק למהלך של הניתוק וחלק מהשינוי, התוספות שניתנו אגב שינוי שיטת ההצמדה, והתוספות הללו שמדובר לגביהן, אלה תיקונים שנעשו לאחר מכן אגב הסכם השכר שהתקבל במדינה מאוחר יותר ונתן לגבי גמלאים שפרשו במהלך תקופת ההסכם את החלק היחסי שקשור לתקופת העבודה שלהם לגמלה.
<אסי מסינג: זה למעשה כאילו עדכון המשכורת הקובעת נכון למועד הפרישה.
<אסי מסינג: כאן אנחנו מדברים על תוספות לקצבה שניתנות אגב מהלך של שינוי שיטת ההצמדה כמו שנעשה לגבי גמלאי שירות המדינה.
חיים כץ: הוועד לא הגיע.
<מאיר דגן: הוועד כאן.
חיים כץ: למה איחרת?
חיים כץ: פקקים.
חיים כץ: לא יכולת להגיע לכאן מבנק ישראל.
חיים כץ: נציגי הוועד באים אלי למשרד ומבקשים שאעשה מהר מהר אבל אתם לא מגיעים.
חיים כץ: אתה רוצה את זה?
חיים כץ: אתה רוצה את ההצמדה?
<מאיר דגן: אני סומך עליך.
<מאיר דגן: אני מאמין שכן.
חיים כץ: אתה רוצה.
חיים כץ: אתה לא צריך לייצג אף אחד ולא לדבר.
חיים כץ: נקריא ונאשר לך את זה כך שתהיה מרוצה.
יוסי כץ: אני מייצג את ועד גמלאי בנק ישראל.
חיים כץ: חבר כנסת לשעבר.
יוסי כץ: אדוני מכיר את הנושא.
מיקי רוזנטל: אני שם לב שהוא רוצה לבד אלי.
מיקי רוזנטל: אני כולי קשב.
יוסי כץ: במיוחד אני פונה אליכם כדי שלא יהיו אי הבנות ותחשבו שיש כאן סיפור מיוחד.
יוסי כץ: ובכן, היום מגיע לסיומו מאבק של ארבע שנים שכלל מאבק משפטי.
יוסי כץ: ועד העובדים בהרכב הקודם שלו התנגד להצמדה הזאת ולשינויים בכללי הפנסיה וכך נוצר מצב שגמלאי בנק ישראל היו היחידים, למעט שב"כ ומוסד, שלא עברו להצמדה.
יוסי כץ: אני מסיים.
יוסי כץ: עוד מילה אחת.
יוסי כץ: בתום המאבק המשפטי שכלל תביעה לרשות השיפוט, נחתם אחרי משא ומתן ההסכם הקיבוצי וכתוצאה ממנו מיושם מה שקיים בכלל המשק.
חיים כץ: אסי, כולנו עוברים היום במשק להצמדה למדד ומאחר ואתה בא ממשרד האוצר ומעורה במה שקורה בפנסיה בשוק הישראלי, אני רוצה לשאול אותך שאלה שהיא לא לעניין.
יעקב מרגי: בגובה 15 אלף קראתי עליך כתבה.
יעקב מרגי: השקיעו בך שני עמודים.
חיים כץ: ב-"דה מרקר".
יעקב מרגי: אני בדרך כלל לא קורא את הכתבות ארוכות מהתחלה ועד הסוף, אבל כאן קראתי מהתחלה ועד הסוף.
חיים כץ: בכתבה שהוא קרא כתוב שאני חבר הכנסת הכי יקר במדינת ישראל וכי האוצר פוחד לשים תכנית שאני לא מבין על מה אתם מדברים.
חיים כץ: אתה יודע להסביר לי איזה תכנית?
חיים כץ: אתם הבאתם אותה למישהו?
חיים כץ: אתם הראיתם אותה למישהו?
<אסי מסינג: אני לא צד לעניין.
יעקב מרגי: אתה לא צד לעניין והם פוחדים ממך.
חיים כץ: לא ראיתי את התכנית.
<אסי מסינג: אני אומר שאני לא צד בעניין.
חיים כץ: אתה יודע להסביר לי?
חיים כץ: תכנית לגבי 300-400 אלף שקלים פנסיה לכל אזרח.
<אסי מסינג: אם אנחנו מדברים על אותה כתבה - - -
חיים כץ: אתה לא היית מהמתדרכים?
<אסי מסינג: זה כמובן לא קשור לפנסיה התקציבית.
חיים כץ: זה קשור.
חיים כץ: אחרי הפנסיה הצוברת הם יורידו את הפנסיה התקציבית ב-4,300 שקלים.
<אסי מסינג: אני לא מכיר תכנית כזאת שקיימת כרגע במשרד האוצר.
חיים כץ: אתה לא מכיר.
חיים כץ: אתה אומר לפרוטוקול שאתה לא מכיר תכנית כזאת ומאיפה לקחה את זה הגברת?
<אסי מסינג: אני לא מכיר תכנית כזאת.
<ענת מימון: צו לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית (גמלאי בנק ישראל), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4 ו-5 לחוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית, התשע"ב-2012 (להלן – החוק), באישור ועדת העבודה], הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: הגדרות בצו זה – "גמלאי בנק ישראל" – גמלאי ותיק של בנק ישראל.
<ענת מימון: "הוראות מגבילות" – פסקה (1) להגדרה "הוראות מגבילות".
<ענת מימון: "הסכם קיבוצי בבנק ישראל" – הסכם קיבוצי מיוחד שנחתם בין בנק ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה מיום י"ד בשבט ה תשע"ד (15 בינואר 2014), והתוספות לאותו הסכם שנחתמו ביום י"ח בשבט התשע"ד (19 בינואר 2014), וביום ד' באייר התשע"ד (4 במאי 2014).
<ענת מימון: עדכון המשכורת הקובעת הוראות סעיף 2 לחוק יחולו בשינויים המפורטים בסעיף 4(ב) לחוק על גמלאי בנק ישראל, והמועד לעניין ההגדרה "המשכורת הקובעת" שבסעיף 2 האמור יהיה יום י"ד בשבט התשע"ד (15 בינואר 2014).
<ענת מימון: תוספות לקצבה לגמלאי בנק ישראל ישולמו תוספות לקצבה כאמור בסעיפים 9 ו-11 עד 13 להסכם הקיבוצי בבנק ישראל, בכפוף להוראות המגבילות ובהתאם למועדים שנקבעו בהסכם הקיבוצי בבנק ישראל, ובלבד שמתקיימים לגבי אותו גמלאי התנאים לתשלום התוספות כפי שהוסכמו בהסכם הקיבוצי בבנק ישראל, לרבות לעניין מועד הפרישה, כאמור בסעיף 5 לחוק.
חיים כץ: מי בעד אישור הצו?
חיים כץ: כל חברי הכנסת הנוכחים, שלושה במספר ויש להם זכות הצבעה, אישרו את הצו.
חיים כץ: אתם תעברו להצמדה למדד ולא תאבדו את חודש ההפרשים שכל כך חששתם לאבד כאילו אין לכם כסף לאכול.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 4) (איסור עישון באצטדיון ספורט), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה השנייה והשלישית.
חיים כץ: היו לי הרבה לבטים עד לקבלת ההחלטה, כמי שמסתובב במגרשי הכדורגל, מי שבעבר הסתובב בארץ במגרשי הכדורגל, כמי שלאחרונה, בשנים האחרונות, הסתובב במגרשים הגדולים ביותר בעולם, אם בוומבלי, אם בברצלונה, אם בעוד מקומות.
חיים כץ: שם לא מעשנים.
חיים כץ: למרות שחוויית הכדורגל היא אפופה בעשן], שתייה, קללות וכל הוצאת האגרסיות שיש, לא מעשנים.
חיים כץ: באה הצעת החוק של חברת הכנסת עדי קול ואומרת שיהיו שני יציעים למעשנים, לכל קבוצה יציע אחד, ובכל המגרש יהיה אסור לעשן.
חיים כץ: ברור לך שיהיו כאן בעיות קשות של אכיפה.
חיים כץ: את אומרת שאת רוצה לעשות את הצעד הראשון.
חיים כץ: את רוצה ללכת לזה לפני שמישהו אחר ינסה לקחת לך את זה.
עדי קול: אני רוצה לומר אמירה ברורה והיא שספורט ועישון לא הולכים ביחד.
חיים כץ: יש כאן מישהו שמתנגד לעניין?
יעקב מרגי: שיקום.
חיים כץ: אין אף אחד שמתנגד.
<יעל סלנט: הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 4) (איסור עישון באצטדיון ספורט), התשע"ד-2014 תיקון התוספת בחוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון, התשמ"ג-1983, בתוספת, אחרי פרט 12א יבוא: "12ב.
<יעל סלנט: אצטדיון ספורט, למעט במקומות שהוקצו לעישון בידי הנהלת האצטדיון, אם הוקצו, כמפורט להלן: שני אזורים נפרדים של מושבים, ובלבד שמספר המושבים בהם אינו עולה על רבע ממספר המושבים באצטדיון כולו.
<יעל סלנט: חדר נפרד לחלוטין ששטחו אינו עולה על רבע מהשטח שהוקצה לציבור להמתנה בהפסקות, ובלבד שיש ובו סידורי אוורור תקינים והעישון בו אינו גורם למטרד בחלקים אחרים של האצטדיון".
חיים כץ: לפני שנאשר, תגידי מי גברתי.
מירב כהן: תודה אדוני היושב הראש.
מירב כהן: אני מהלשכה המשפטית במשרד התרבות והספורט.
מירב כהן: אני רק רוצה לחדד משהו קטן שנאמר כאן שנאמר ממש בהתחלה.
מירב כהן: דובר על כך שיהיה יציע באזור של כל קבוצה וזה דבר שחשוב להבין אותו כדי שזה יהיה באמת ישים מבחינת האכיפה, שכל אוהד שנמצא ומגיע כדי להביע את התמיכה ואת האהדה שלו לקבוצה שלו יוכל לעשות את זה ביציע שלו.
מירב כהן: חשוב להגיד את הדברים.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים כאן, והם ארבעה במספר, אישרו את הצעת החוק כהכנה לקריאה השנייה והשלישית.
חיים כץ: אני מקווה שהצעת החוק תאושר בשבוע הבא - נעשה מאמץ שזה יהיה בשבוע הבא – במליאה.
חיים כץ: אתכם הסליחה על האיחור.
חיים כץ: שר התחבורה צריך לסדר לנו את הכבישים.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון - הגנה מפני עיקול ושיעבוד תשלומים לחיילים בשירות סדיר), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה ראשונה.
חיים כץ: הצעת החוק הזאת באה לעשות סדר ולהשוות את הכספים של תשלומי ת"ש של הצבא לכספים של הביטוח הלאומי.
חיים כץ: כמו הבטחת הכנסה של הביטוח הלאומי שהם לא מעוקלים, אני רוצה שגם תשלומי המשפחה שמקבלים החיילים על מנת שיוכלו לשרת בצבא ולא ילכו לעבוד והמשפחות שלכם יוכלו לחיות מתחת לקו העוני, התשלומים האלה לא יעוקלו.
חיים כץ: הכול היה בסדר אבל לפתע פתאום הממשלה רוצה להגיש הצעת חוק.
חיים כץ: בכלל, הקטע של העתקת חוקים של הממשלה - - -
יעקב מרגי: הנוכחית במיוחד.
חיים כץ: חבר כנסת מגיש הצעת חוק וישר הממשלה מתנגדת ורוצה להגיש הצעת חוק משלה.
חיים כץ: זה היה דחוף אלא שהם נרדמו למשך עשרים שנים.
חיים כץ: יכול להיות שיש בעיות כאלה ואחרות אבל נפתור אותן אחרי קריאה ראשונה לבין שנייה ושלישית.
חיים כץ: כולה אנחנו רוצים שהכסף של חיילים שמשרתים והצבא החליט לעזור למשפחות שלהם, יגיע ליעדו ולא יגיע לידי הנושים.
חיים כץ: זה כסף למחיה ולא לבילויים.
חיים כץ: אני מקבל פידבקים.
חיים כץ: אומרים כך ואומרים כך, עשו כך ועשו כך, כן תצביע ולא תצביע.
חיים כץ: מי שמתנגד לחקיקה הזאת ויש לו מה לומר, בבקשה.
חיים כץ: מי שמתנגד, ירים את היד, אם יש כאן מתנגדים.
חיים כץ: אף אחד לא מתנגד.
יעקב מרגי: מישהו יכול לומר לנו בכמה חיילים כאלה מדובר?
חיים כץ: הערות זה בסדר.
<נעה בן שבת: הערות של תיקונים.
חיים כץ: זה בסדר, אבל מכאן עד לכן תצביע או לא תצביע, אל תעשה וכולי, לא.
יעקב מרגי: מישהו סביב השולחן יכול לומר בכמה חיילים מקבלים תוספת ת"ש?
חיים כץ: יש כאן מישהו שיגיד.
חיים כץ: כמה חיילים מקבלים תוספת כזאת?
<חיה אדלר: ראש ענף ת"ש במחלקת פרט באכ"א.
<חיה אדלר: תשלומי משפחה מקבלים בסביבות 4,500 חיילים, 4,800 חיילים.
חיים כץ: לא מספר גדול.
<חיה אדלר: יש שתי קבוצות.
חיים כץ: מה סכום תשלום הת"ש?
<חיה אדלר: יש את הקבוצה של החיילים הנשואים והם מקבלים סכום כמו הבטחת הכנסה והסכום מגיע ל-3,500 עד 4,300 שקלים, תלוי בהרכב משפחתי ומה עושה בת הזוג.
<חיה אדלר: החלק השני אלה חיילים שמקבלים עבור ההורים שזאת בעצם השלמה לכל מה שמקבלים בחוץ גם בעבודה וגם בקצבאות ביטוח לאומי.
חיים כץ: מה סדר הגודל?
<חיה אדלר: שם הסכומים בממוצע הם 400 שקלים למשפחה.
<חיה אדלר: יש משפחות בתוך האוכלוסייה הזאת שמקבלים קרוב יותר לאלף שקלים, אבל מדובר במעט מאוד משפחות.
<חיה אדלר: הממוצע הוא בסך הכול 400 שקלים.
חיים כץ: יש מישהו שרוצה לומר עוד משהו?
<יואב ארבל: אני מהרשות לשירות לאומי אזרחי.
<יואב ארבל: אנחנו מבקשים - מכיוון שהמשרתים אצלנו במסלולים של השירות הלאומי והשירות האזרחי הם בסך הכול באותם גילאים של המשרתים בצבא - להכניס גם את המשרתים האלה לתוך ההסדר הזה.
חיים כץ: אני לא יודע אם נוכל.
מיקי רוזנטל: איזה כסף הם מקבלים?
<יואב ארבל: הם מקבלים דמי כלכלה והכול מוסדר בחוק ובתקנות.
<יואב ארבל: אנחנו מאוד מבקשים, מכיוון שעושים כאן הסדר, להכניס גם אותם.
מיקי רוזנטל: ממי הם מקבלים דמי כלכלה?
<יואב ארבל: מהמדינה.
<יואב ארבל: הכול מהמדינה.
<ענת מימון: אתה מדבר על דמי כלכלה כשזה דומה לדמי קיום שמקבל חייל סדיר ולא תשלומי ת"ש.
<יואב ארבל: יש גם דמי כלכלה בסיסיים שמקבלים המתנדבים הרווקים ויש גם בשירות האזרחי של המגזר החרדי ולהם יש סכומים יותר גבוהים כי רובם ככולם בעלי משפחה.
חיים כץ: אני מבין שעושים סדק בקיר וכולם רוצים להיכנס דרכו אבל אני באתי לוועדת שרים בהגדרה מוגדרת ואת ההגדרה המוגדרת אני אעביר.
חיים כץ: אני לא אפיל את החוק בגלל כל אחד שרוצה להצטרף.
חיים כץ: אפשר להרחיב את החוק לאחר מכן.
חיים כץ: לך אולי זה נראה פשוט, אבל אני כמחוקק שמתחייב, צריך לעמוד בהתחייבות שלי כלפי המערכת כי מחר אני לא אקבל הצעת חוק אחרת.
<יואב ארבל: ועדת שרים אישרה את הבקשה שלנו.
<יואב ארבל: הנושא עלה לוועדת שרים.
חיים כץ: אם ועדת שרים אישרה, מבחינתי אין בעיה.
חיים כץ: יש את עורכי הדין שיכניסו את זה לניסוחים.
חיים כץ: אם ועדת שרים אישרה, אני בעד להרחיב.
חיים כץ: והיה והיא לא אישרה, לא הולך להילחם על זה.
<שירן ברזילי גלוטר: משרד המשפטים.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו מסכימים עם הרעיון.
<שירן ברזילי גלוטר: גם בוועדת שרים אישרו את הרעיון ככל שבאמת אנחנו מדברים על סכומים שהיו צריכים להשתלם כהבטחת הכנסה.
<שירן ברזילי גלוטר: הרעיון מקובל עלינו וזה גם מה שנאמר בוועדת השרים.
<שירן ברזילי גלוטר: לפי לשון הצעת החוק, הנוסח של הסעיפים הוא קצת מרחיב.
חיים כץ: אתם תשבו עם היועצות המשפטיות שלנו ותחוקקו את זה ברוח אליה התכוונו בוועדת השרים.
<שירן ברזילי גלוטר: אני רק רוצה להבהיר.
חיים כץ: לזה אני מתכוון.
חיים כץ: אני אומר לפרוטוקול.
חיים כץ: אתם תשבו עם היועצות המשפטיות.
חיים כץ: הצעת החוק באה כפי שהתחייבתי בוועדת שרים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שרק התשלומים שמקבילים להבטחת הכנסה ולא התשלום שנקרא דמי קיום לחיילים.
חיים כץ: גם דמי קיום לחיילים.
<נעה בן שבת: המשכורת הצבאית, ה-400 שקלים שכל חייל מקבל?
חיים כץ: זה לא מפריע למשרד המשפטים.
<שירן ברזילי גלוטר: דווקא כאן אנחנו - - -
חיים כץ: אתם רוצים שיעקלו את ה-400 שקלים?
<שירן ברזילי גלוטר: אני רוצה להגיד שהנושא הזה לא חודד.
חיים כץ: תחדדו אותו עם היועצת המשפטית ונעביר את זה.
<שירן ברזילי גלוטר: אני יכולה להשלים את המשפט?
<שירן ברזילי גלוטר: תודה.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו רוצים להסתכל על, נקרא לזה עכשיו לשם הנוחות משכורת.
<שירן ברזילי גלוטר: אמנם מדובר בסכום מאוד נמוך, אבל היום לפי המצב המשפטי אפשר לעקל עד שמונים אחוזים מגובה דמי הקיום האלה, גובה המשכורת הזאת, ולמעשה מה שאתה רוצה לעשות זה להציע הגנה על כל המאה אחוזים.
חיים כץ: המאה אחוזים הם 400 שקלים?
<קריאה: 420 שקלים.
חיים כץ: היום אנחנו יכולים לעקל עד שמונים אחוזים.
<קריאה: עד עשרים אחוזים.
<שירן ברזילי גלוטר: רק עשרים אחוזים.
חיים כץ: אפשר לעקל שמונים שקלים.
<שירן ברזילי גלוטר: אדוני, אנחנו פשוט חושבים שיש כאן איזשהו מסר חינוכי לחיילים.
חיים כץ: שהם באו למשפחה ענייה?
חיים כץ: שהם לא הלכו ללמוד משפטים?
<קריאה: איזה מסר?
<שירן ברזילי גלוטר: תנו לי להסביר.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו לא מדברים כאן על חיילים קשי יום.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו מדברים כאן על חיילים שמקבלים את המשכורת שלהם, שלמרות שהם מקבלים סכום נמוך, עדיין יש להם איזושהי חובה לעמוד בהתחייבויות הכלכליות.
חיים כץ: נראה לי שאת מתבלבלת.
חיים כץ: אנחנו מדברים כאן על חיילים קשי יום.
<שירן ברזילי גלוטר: אם אנחנו מדברים על חיילים קשי יום - - -
חיים כץ: חייל רגיל שמשלמים לו משכורת ואין לו בעיה, הוא לא באוכלוסייה עליה אנחנו מדברים.
<שירן ברזילי גלוטר: זה מה שאני רוצה לוודא.
חיים כץ: זה את תוודאי.
מיקי רוזנטל: זה החוק הזה.
<קריאה: חיילים שמקבלים תשמ"ש.
<שירן ברזילי גלוטר: חיילים שהשתמשו בתשמ"ש.