GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים כץ: יש הצעת חוק ממשלתית שאנחנו לא יודעים לשנות אותה.
<פנחס גולן: איפה לפיד?
<פנחס גולן: למה הוא לא כאן?
חיים כץ: אני עכשיו לפיד.
חיים כץ: אני הנציג שלו.
<פנחס גולן: למה הוא לא הגיע?
חיים כץ: אני לא מהמפלגה שלו, אבל אני הנציג שלו בוועדה.
חיים כץ: אנחנו עושים עוד סדק בקיר.
חיים כץ: אמרתי בתחילת הדרך שזה לא מרצה את כולם.
<פנחס גולן: אני רוצה להביא פה כמה דברים קונקרטיים, להראות לכם מה קורה עם ניצולי שואה.
חיים כץ: אני בן לניצולי שואה.
חיים כץ: שניהם שרדו את אושוויץ.
חיים כץ: אני יודע בדיוק.
<פנחס גולן: אני ניצול שואה אחרי 5 שנים באושוויץ.
חיים כץ: אימא שלי שרדה את אושוויץ.
חיים כץ: כל המשפחה נשחטה.
חיים כץ: אבא שלי וכל משפחתו נשחטו.
<פנחס גולן: 5 שנים באושוויץ הייתי על שולחנו של ד"ר מנגלה.
<פנחס גולן: תתנו לי פה זכות דיבור.
<פנחס גולן: בשביל זה הגעתי לפה.
<פנחס גולן: אף אחד לא ישבור אותי.
<נעה בן שבת: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 5), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 1 1.
<נעה בן שבת: בחוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז-2007 (להלן – החוק העיקרי) בסעיף 1 – אחרי ההגדרה "חוק נכי רדיפות הנאצים: יבוא: "המועד הקובע" – יום ג' בסיון התשע"ד (1 ביוני 2014)"; ההגדרות "מחוסר דיור" ו"מענק שנתי לפי דין אחר" – יימחקו; בהגדרה "מענק שנתי לפי חוק זה", במקום האמור בה יבוא "מענק
<נעה בן שבת: בהגדרה "קצבה בשל רדיפות הנאצים"
<נעה בן שבת: זאת פסקה שנובעת מכך שאותה קרן שהוזכרה לפי ההסכם עם גרמניה מ-92 יוצאת מגדר הקצבה בשל רדיפות הנאצים ששוללת זכאיות לפי החוק הזה.
<נעה בן שבת: בסכום שאינו עולה על הסכום האמור בסעיף 4(א1) לחוק נכי רדיפות
אילן גילאון: הגשנו הסתייגות והצעה לשינוי בחוק מבחינת ההכללה ב-4(3), שאומרת את הדבר הבא: במקום "האמור בה" יבוא "רואה האדם נרדף ששהה בארץ עוינת ואשר נאלץ לעבוד בעבודות כפייה עבור שלטון עוין בהוראת נציגי שלטון עוין".
<נעה בן שבת: אתה רוצה שזאת תהיה כל קצבה כזאת ששוללת את הזכאויות לפי החוק הזה?
אילן גילאון: כל אדם שנולד בתאריך רלוונטי תחת שלטון נאצי.
אילן גילאון: הרעיון המרכזי כאן, שגם עולה ברוח החוק שלנו, הוא ללכת לצעד רחב, למורטוריום כולל, להפסיק לנסות להתיש את האנשים שמתים 40 ביום.
<נעה בן שבת: אתה לא מדבר על תיקון לסעיף 1, אתה מדבר על סעיף 2.
אילן גילאון: על 4(3).
אילן גילאון: מי בהגדרה?
<נעה בן שבת: עוד לא הגענו לשם.
<נעה בן שבת: אני קוראת את התיקונים לסעיף 1, שמציעים לכלול במסגרת הקצבה בשל רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: היא דווקא שוללת .
<נעה בן שבת: מי שמקבל קצבה כזאת - -
אילן גילאון: אם אני לא בסעיף הנכון, תגידי לי מתי הסעיף הנכון.
<נעה בן שבת: אתה לא בסעיף הנכון.
אילן גילאון: יכול להיות שהוא גורף.
אילן גילאון: לפי דעתי הוא לא ממש גורף.
אילן גילאון: הוא מתבקש.
אילן גילאון: הוא מתקבל.
אילן גילאון: זה הדבר ההגון שאפשר לעשות בנקודת הזמן הזו.
אילן גילאון: אני חושב שצריך לברך את הממשלה על כך שהיא התחילה בתיקון עוול של שנים.
אילן גילאון: היא הולכת ומחזקת את אלה שנמצאים בתוך התחולה.
אילן גילאון: את מי היא משאירה בצד?
אילן גילאון: את אלה שלא הצליחו אף פעם להיכנס לתוך התחולה הזאת.
אילן גילאון: זה יכול להביא אותנו לאבסורדים מדהימים.
אילן גילאון: אדם שהיה במחנה כפייה יקבל פחות או לא יקבל בכלל, לעומת שארים של מישהו שהיה לפי ההגדרה הקיימת בתוך התחולה הנוכחית.
אילן גילאון: התחלת במצווה?
אילן גילאון: תגמור.
אילן גילאון: לכו לצעד רחב.
אילן גילאון: תכללו, כדי לא להיכנס עכשיו להסתבכויות ולהגדרות, אנשים על פי תאריך לידה, את כל מי שנולד תחת משטר נאצי או במדינה שהייתה באוריינטציה נאצית.
אילן גילאון: יש לי את רשימת המדינות.
אילן גילאון: אנחנו עשינו את העבודה.
אילן גילאון: אנחנו יודעים באיזה תאריך ובאיזו מדינה.
אילן גילאון: מאותו רגע שאדם נולד לתת לו את האשרה הבסיסית ביותר, את ה-300 שקלים שאתם מתכוונים לתת לחודש.
אילן גילאון: צריך להשוות אותם לבסיס של אלה שמקבלים מהממשלה בקבוצה של ה-2600.
אילן גילאון: השיטה של לתת יותר ליותר במקרה הזה לא עולה, כי אלה אנשים שמקבלים מעט.
אילן גילאון: למה להשאיר בחוץ אנשים שנשארו כל כך הרבה זמן?
אילן גילאון: למה להתחיל עכשיו לברור בציציות?
אילן גילאון: חבר'ה, לארג'יות זו תכונה שמדינה שאחראית לאזרחיה צריכה לבטא.
אילן גילאון: זה התיקון שלנו.
מיכל בירן: לארג'יות זה כאילו ג'סטה.
מיכל בירן: זו לא ג'סטה.
אילן גילאון: לארג'יות זו לא ג'סטה, לארג'יות זאת תכונת אופי.
אילן גילאון: זה ההיפך מגרידיות.
אילן גילאון: גרידיות היא התכונה המכוערת ביותר שיש לאנשים.
אילן גילאון: במשך שנים מדינת ישראל ניצלה את הסעיף הזה לא בתור ניצול שואה אלא בתור ניצול של שואה.
אילן גילאון: מתוך הסעיף ניתן להיות יותר רחבי לב.
<נעה בן שבת: אני מציעה שנצביע על ההסתייגות כשנגיע לסעיף המדובר.
מיכל בירן: לא הצלחתי להבין, אילן, מה ההסתייגות שלך באופן קונקרטי.
חיים כץ: להרחיב את הסעיף.
<קריאה: הגדרת הניצול.
מיכל בירן: סיעת העבודה מצטרפת.
<נעה בן שבת: הסיפא שמוצעת בפסקה (3) היא לא לשלול את הזכאויות לפי החוק הזה לגבי אנשים שמשולמת להם קצבה ממדינת חוץ בסכום שאינו עולה על סכום של 2200 שקלים.
<קריאה: קצבת מינימום.
<נעה בן שבת: אם הקצבה שמשולמת להם ממדינת חוץ היא בגובה של עד 2200 שקלים, וקבע אותה שר האוצר בצו, היא לא תשלול את הזכאויות שלהם לפי החוק הזה.
<נעה בן שבת: אחרי ההגדרה "קצבה בשל רדיפות הנאצים" יבוא: "קצבה חודשית לפי ההסכם עם גרמניה" – לרבות קצבה כאמור המשולמת מראש בעד שלושה חודשים, כשהיא מחלוקת ב-3";"; תיקון סעיף 2 2.
<נעה בן שבת: בסעיף 2 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום " לפי חוק זה" יבוא "לפי סעיפים 4 או 5א" ובמקום "לפי סעיפים 3,4,5 או 5א" יבוא "לפי אותם סעיפים"; כיוון שחלק מאותה קבוצה של 18,500 איש שציינת קודם יעברו לקבל תגמולים שדומים לתגמולים שניתן לפי חוק נכי רדיפות הנאצים - -
<גליה מאיר-אריכא: אותן זכויות בדיוק.
<נעה בן שבת: יחולו עליהם ההוראות לגבי בקשה, לגבי החלטות בבקשה, לגבי ערר ולגבי ערעור.
<נעה בן שבת: יש פה סעיף שאומר את הדברים האלה.
<נעה בן שבת: מה שנשאר אלה אותם אנשים שמקבלים זכויות ויישארו לקבל אותן לפי החוק הזה, כלומר את אותו מענק שנתי.
<נעה בן שבת: אותה קבוצה קטנה של עובדי כפייה שכבר היום מקבלת מענק שנתי והטבות לפי החוק הזה, תמשיך לקבל אותן.
<נעה בן שבת: רק להם נשארות ההוראות בפסקאות (1) ו-(2).
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב), במקום "סעיפים 3,4,5, או 5א" יבוא "סעיפים 4 או 5א"; אחרי סעיף קט ן(ב) יבוא: על בקה לרשות המוסמכת לקבלת הטבות לפי סעיף 3 יחולו ההוראות לפי סעיף 6 לחוק נכי רדיפות הנאצים, בשינויים המחויבים, ויראו את החלטת הרשות המוסמכת בבקשה כאמור כהחלטה לפי סעיף 7 לחוק נכי רדיפות הנאצים, לכל עניין, לרבות לעניין הליכי ערר וערעור"; בסעיף 3 תבוא ההסתייגות שצוינה קודם.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 3 3.
<נעה בן שבת: בסעיף 3 לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, אחרי "הטבות" יבוא "ותגמולים", ובסופה יבוא "או המקבל קצבה חודשית דלפי ההסכם עם גרמניה"; בסעיף קטן (א) – במקום הרישה יבוא "בסיף זה, "נרדף" – אזרח ישראלי שהוא תושב ישראל, שמתקיים לגביו אחד מאלה:"; כאן מציעה ההצעה שני דברים.
<גליה מאיר-אריכא: לצורך הגדרת נרדף אנחנו לא משנים מההגדרות שקיימות כיום בחוק ההטבות.
<גליה מאיר-אריכא: כפי שציינתי, זאת אוכלוסייה שכבר מוגדרת היום.
<גליה מאיר-אריכא: אני אציין מה הן ההגדרות הקיימות שנכנסות לתוך הגדרת נרדף, אותו נרדף שיהיה זכאי לכל הזכויות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.
<גליה מאיר-אריכא: מדובר במי שמקבל קצבה חודשית מאותה קרן סעיף 2 מוועידת התביעות, קרן שמיועדת למעגל הראשון – יוצאי מחנות וגטאות, מי שחי חיי סתר בזהות בדויה ככלל בשטח כבוש, ניצולים שקיבלו מענק חד פעמי ומענקים שניתנו על ידי קרן גרמנית וקרן אוסטרית שנועדו לפצות עובדי כפייה ועובדי פרך, כאשר במסגרת אותן קרנות הייתה קטגוריה מיוחדת לעובדים ששוהים במחנות ריכוז ובגטאות וניצולים ששהו במחנה ובגטו שהוכר לפי קרן סעיף 2.
<גליה מאיר-אריכא: כשהחוק תוקן ב-2008 הרציונל היה ליצור איזה שהוא הסדר משלים לקרן סעיף 2, לתת מענה לכל אותם ניצולים ששהו באותם מקומות שבהם הכירה קרן סעיף 2.
<גליה מאיר-אריכא: הם לא שהו את פרקי הזמן המספיקים, לכן היה הכרח לקבוע שדי בשהייה, לא משנה כמה זמן.
<נעה בן שבת: בפסקה (2), במקום האמור בה יבוא "הוא מקבל קצבה חודשית לפי ההסכם עם גרמניה"; פסקאות (3) ו-(4) – יימחקו"; במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) (1) נרדם שאילולא התקיים בו האמור בפסקאות (א) או (ב) היה זכאי לקבל תגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, יהיה זכאי לתגמולים ולהטבות כאילו היה נכה הזכאי לתגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, ובלבד שאינו מקבל קצבה בשל רדיפות הנאצים והוא לא קיבל קצבה כאמור בעד התקופה או חלקה שתחילתה במועד הקובע: הוא עלה לישראל ביום כ"ב בתשרי התשי"ד (1 באוקטובר 1953) או לאחריו, או לא היה ביום כ"ט באדר ב' התשי"ז (1 באפריל 1957) או נשאר לאחריו אזרח ותושב ישראל; ההסכם בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מיום כ' באלול התשי"ב (10 בספטמבר 1952) ומכתב מס' 1א שבו, לא שללו את זכותו לתבוע בשל נכותו את הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
<נעה בן שבת: (2) כל ההוראות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים החלות בעניינו של מי שמבקש לקבל תגמולים לפי החוק האמור יחולו גם בעניינו של נרדף המבקש לקבל תגמולים לפי הוראות פסקה (1), וכל ההוראות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים ולפי כל חוק אחר החלות בעניינו של מי שהוכר כזכאי לתגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים יחולו גם בעניינו של נרדף שהוכר כזכאי לתגמולים לפי הוראות פסקה (1) כאילו היה נכה הזכאי לתגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: כל זכות או הטבה הניתנים לפי כל דין אח הסדר או הניתנים על ידי גוף ציבורי לפי הסכם או נוהג, לנכה הזכאי לתגמולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, תינתן, על פי אותם הסדרים ותנאים, גם לנרדף שהוכר כזכאי לתגמולים לפי הוראות פסקה (1); לעניין זה, "גוף ציבורי" – לרבות הממשלה וכל גוף מתוקצב או גוף נתמך כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
<נעה בן שבת: ";
קולט אביטל: יש בעיה בהגדרה הזאת.
קולט אביטל: היא קיימת כבר הרבה שנים כיוון שקשרנו את עצמנו ואנחנו ממשיכים לקשור את עצמנו להסכם עם גרמניה.
קולט אביטל: גרמניה לא מכירה בסוג מסוים של מחנות, כולל מחנות עבודה.
קולט אביטל: היא לא הכירה בגטאות הפתוחים.
קולט אביטל: בכמה מדינות, בעיקר ברומניה אבל גם באמסטרדם, היו גטאות פתוחים.
קולט אביטל: האנשים ישנו בלילה באיזה מקלט וביום עבדו במחנות עבודה.
קולט אביטל: זה לא נכלל לפי ההגדרה הזאת.
חיים כץ: הערתם את ההערות האלו לגורמים הממשלתיים שישבו על החוק?
חיים כץ: הם לא הכניסו את זה לחוק.
חיים כץ: אנחנו באנו והצמדנו.
חיים כץ: התחייבתי במליאה שאני נצמד להצעת החוק הממשלתית.
חיים כץ: אמרתי בהתחלה שלא הכל ייפתר פה.
חיים כץ: החוק הזה הוא הרע במיעוטו.
אורלי לוי אבקסיס: גם הצעת החוק הממשלתית עוברת פה תיקונים.
אורלי לוי אבקסיס: אולי זו ההזדמנות שלנו לתקן את הצעת החוק הממשלתית, בלי שום קשר לכך שהצעת החוק שלנו טובה יותר.
חיים כץ: שלנו, מפה עד הודעה חדשה, טובה יותר.
אורלי לוי אבקסיס: היא גם הביאה את הטריגר.
חיים כץ: אני לא יודע אם היא הביאה את הטריגר, אבל נגיד.
אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו באים לעשות פה איזה שהוא "וי" ולהעביר את ההצעה של הממשלה, אני יכולה לעבור לוועדה שלי שביקשתי שידחו אותה.
אורלי לוי אבקסיס: אם יש לנו עוד אפשרות תיקון, בואו ננסה לתקן.
אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שיש פה תמימות דעים בקרב חברי הוועדה על כך שהרעיון פה הוא להרחיב ולא לצמצם.
אורלי לוי אבקסיס: אם ישנם אנשים שנדחקים מחוץ להצעת החוק הזאת, אנחנו בבעיה.
דב חנין: אני רוצה להצטרף לדברי חברתי, חברת הכנסת לוי אבקסיס.
חיים כץ: וגם אילן גילאון שאמר את אותם דברים כשלא היית פה.
דב חנין: אני אומר את זה במשפט.
דב חנין: יש פה בעצם חיבור של 3 דברים.
דב חנין: למען ההגינות, הצדק והזיכרון ההיסטורי אני רוצה לומר שהניסיון הרחב יותר והראוי יותר נעשה על ידי אדוני, יושב-ראש הוועדה, בהצעת החוק הפרטית שלו.
חיים כץ: של הוועדה.
דב חנין: של הוועדה.
דב חנין: היא יותר רחבה ויותר כוללת מאשר ההצעות האחרות שלנו.
דב חנין: אני מברך את משרד האוצר.
דב חנין: אני חושב שנעשה פה צעד גדול מאוד קדימה.
דב חנין: השאלה היא, ואני חושב שאת השאלה הזאת אנחנו צריכים באיזה שהוא דיאלוג ובהידברות לבחון היטב היטב - - יכול להיות, אדוני היושב-ראש, שאנחנו לא נצליח הפעם בחוק הזה להביא לגאולה השלמה שניסיתי לקדם בהצעת החוק מטעם הוועדה, אבל מצד שני יכול להיות שיש כמה תחומים שבהם כן ניתן להרחיב.
דב חנין: יש דברים שהם יותר גדולים ויותר משמעותיים.
דב חנין: יש פה סוגיה מאוד מאוד נקודתית שהתוודעתי אליה רק לפני כמה שבועות, של יוצאי גרמניה שאיכשהו נופלים בין הכיסאות.
דב חנין: הדברים יישמעו פה בוועדה.
דב חנין: יש דברים שהם יותר קטנים ונקודתיים.
דב חנין: אולי ניתן להגיע לפתרון גם בלי - -
חיים כץ: בסדר, אנחנו נדון על זה.
חיים כץ: בחיים האלה צריך להתפשר.
חיים כץ: אמרה אורלי ואמר אילן שאין הצעת חוק שמגיעה לפה, גם אם היא ממשלתית, שאנחנו לא משפרים.
חיים כץ: גם אם אנחנו עומדים על הדוכן, כמו שעמדתי והתחייבתי שאנחנו נצמיד את זה להצעת החוק הממשלתית, תמיד בשוליים, בפינות אפשר לשפר, אפשר לייעל.
חיים כץ: לא הגיע לפה נציג משרד אוצר.
דב חנין: האוצר מסכים, לדעתי.
דב חנין: אין לו התנגדות.
חיים כץ: יש לך מנדט לקבל החלטות?
<עפרה רוס: לא לקבל החלטות.
חיים כץ: אין לך מנדט לקבל החלטות.
חיים כץ: אנחנו מחפשים מישהו שיש לו מנדט לקבל החלטות.
מיקי רוזנטל: ההגדרה כוללת כמה אלפי אנשים.
חיים כץ: אנחנו לא נעשה הצבעות היום.
חיים כץ: כי אין נציג אוצר.
חיים כץ: אם אנחנו רוצים לשפר - -
מיקי רוזנטל: בוא נכניס הסתייגויות וניכנס למו"מ.
מיקי רוזנטל: נקבל אותן בראש במליאה.
מיקי רוזנטל: כולם יכולים להיות פה נחמדים, כולנו יכולים להצביע, אבל כשנגיע למליאה נקבל בראש.
אילן גילאון: אנחנו יכולים להיות נחמדים גם במליאה.
חיים כץ: לא, הם יכולים למשוך את החוק.
מיקי רוזנטל: הם לא ימשכו את החוק.
מיקי רוזנטל: חבר הכנסת כץ, אתה יודע שהם לא ימשכו את החוק.
חיים כץ: לא, אני לא יודע.
מיקי רוזנטל: לא יהיה להם אומץ למשוך את החוק.
אילן גילאון: הם גם יכולים את השואה.
<פנחס גולן: שמי פנחס גולן, יליד 34, ניצול שואה.
<פנחס גולן: מגיל 6 עד גיל 11 הייתי באושוויץ.
<פנחס גולן: לקראת סוף המלחמה, לצערי, גם יצא לי לבקר על שולחנו של ד"ר מנגלה המפורסם.
<פנחס גולן: השחילו לי שני מחטים בידיים.
<פנחס גולן: ניסו למשוך ממני את הדם כמו לכל הילדים עד שהם נגמרים.
<פנחס גולן: סבא שלי, שגידל אותי מגיל 3 על הברכיים שלו, היה דתי.
<פנחס גולן: הוא לימד אותי שבכל דבר שהיה כואב לו הוא היה אומר "שמע ישראל".
<פנחס גולן: המילה "שמע ישראל" נכנסה לי למוח.
<פנחס גולן: כששכבתי על שולחנו של מנגלה, עצמתי עיניים ואמרתי "שמע ישראל".
<פנחס גולן: התעוררתי באיזה שהוא חור כאשר כבר שמעתי שמדברים רוסית.
<פנחס גולן: הגעתי לישראל עוד שהבריטים היו פה.
<פנחס גולן: הגעתי דרך עליית הנוער.
<פנחס גולן: כל המשפחה שלי נספתה.
<פנחס גולן: אני נשארתי נר בודד במדינה הזאת.
<פנחס גולן: גדלתי בקיבוץ.
<פנחס גולן: כיום, שאני בגיל 80, ועדת דורנר הנכבדה החליטה להוסיף תוספת מחלות לניצולי שואה.
<פנחס גולן: הגשתי.
<פנחס גולן: היה לי חוסר תזונה בגיל 6.
<פנחס גולן: העצמות שלי לא התפתחו.
<פנחס גולן: סבלתי מכאבים חזקים.
<פנחס גולן: עד היום אני מטופל באורתופדיה.
<פנחס גולן: אני הולך כנכה.
<פנחס גולן: הגשתי ועדה אורתופדית.
<פנחס גולן: הוועדה הוכיחה שלפי כל מה שאני מביא בצילומים, ב-CT, ב-MRI מגיע לי.
<פנחס גולן: כעבור 14 יום האוצר שולח לי, בלי בושה, מכתב בנוסח הבא: "לא מגיע לך כלום, כי לא הוכח שזה מתקופת השואה".
<פנחס גולן: אחרי 70 שנה אתם רוצים שאני אוכיח שזה מהשואה או לא מהשואה?
<פנחס גולן: איך שר האוצר, אדון לפיד, לא מתבייש?
<פנחס גולן: אני בחרתי בו.
<פנחס גולן: אני סחבתי אחרי 300 איש כדי שיבחרו בו.
<פנחס גולן: אני מכה על חטא על מה שעשיתי.
<פנחס גולן: אני מבטיח לו שלא רק שהוא לא יהיה ראש ממשלה, הוא גם את הקדנציה הזאת לא יסיים.
<פנחס גולן: אנחנו נעשה את הכל.
<פנחס גולן: . כשהגשתי אורתופדיה דחו אותי, כשהגשתי לחץ דם דחו אותי.
<פנחס גולן: לא רק אני.
<פנחס גולן: אני מדבר גם בשמם של ניצולי שואה שהגישו ועדות רפואיות.
<פנחס גולן: את כולם דחו בטענה שלא הוכח שזה מתקופת השואה.
<פנחס גולן: שהאוצר יבוא ויוכיח שזה כן מהשואה או לא מהשואה.
חיים כץ: אנחנו מחדשים מתכונת.
חיים כץ: אנחנו הולכים להקראה.
חיים כץ: אנחנו עוזבים סעיפים שבמחלוקת.
חיים כץ: על כל סעיף שמקריאים ומסכימים אנחנו מצביעים, את מה שיש לגביו מחלוקת אנחנו מזיזים הצידה.
<נעה בן שבת: אני מבינה שעל סעיפים 1 ו-2 לא הייתה מחלוקת.
<נעה בן שבת: לגבי סעיף 3 הייתה הסתייגות.
חיים כץ: מי בעד סעיפים 1 ו-2, ירים את ידו?
חיים כץ: נמנעים –אין ששת חברי הכנסת שיש להם זכות הצבעה אישרו את סעיפים 1 ו-2.
חיים כץ: תעברי לסעיף 4.
חיים כץ: את מה שיש לגביו מחלוקת אל תקראי, תעברי הלאה.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 4 4.
<נעה בן שבת: במקום סעיף 4 לחוק העיקרי יבוא: "מענק הטבות שנתי (א) אזרח ישראלי שהוא תושב ישראל ומתקיים לניצול שואה שאינו לגביו האמור בפסקאות (1) ו-(2), זכאי למענק מקבל קצבה הטבות שנתי כמפורט בסעיף קטן (ב): חודשית אילולא התקיים בו האמור בפסקאות משנה או (ב) היה זכאי לקבל תגמולים לפי חוק נכי
רדיפות הנאצים: הוא עלה לישראל ביום כ"ב בתשרי התשי"ד (1 באוקטובר 1953) או לאחריו, או לא היה ביום כ"ט באדר ב' התשי"ז (1 באפריל 1957), או נשאר לאחריו אזרח ותושב ישראל; ההסכם בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מיום כ' באלול התשי"ב (10 בספטמבר 1952) ומכתב מס' 1א שבו לא שללו את זכותו לתבוע בשל נכותו את הרפובליקה הפדרלית של גרמניה; הוא אינו מקבל קצבה בשל רדיפות הנאצים, בסכום חודשי העולה על 1000 שקלים חדשים.
רדיפות הנאצים: קצבה חודשית לפי ההסכם עם גרמניה או קצבה מכוח סעיף 3.
<גליה מאיר-אריכא: זה רק סכום.
<גליה מאיר-אריכא: זה סכום שלא ישלול את הזכאות לצורך קבלת המענק.
<נעה בן שבת: ב) לצורך בדיקת זכאות למענק הטבות שנתי לפי סעיף זה לא תיבדק קיומה של נכות כהגדרתה בחוק נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שיוכיחו שהם זכאים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: הם לא יצטרכו להוכיח לצורך כך נכות של 25%.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מבטלים לגמרי את ההוכחה של הנכות?
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על אותה קבוצה שלא קיבלה עד היום שום קצבה חודשית.
<נעה בן שבת: היא מוכיחה שהיא הייתה יכולה לקבל לפי נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: היא לא תצטרך להוכיח לצורך זה נכות.
<נעה בן שבת: היא תקבל מענק שנתי שלא מושפע מגובה הנכות.
אורלי לוי אבקסיס: איך היא אמורה לעשות את זה?
אורלי לוי אבקסיס: האם זה לא יותר מידי בירוקרטיה?
אורלי לוי אבקסיס: עד לעצם ההוכחה אנחנו מושכים את הזמן.
אורלי לוי אבקסיס: חלילה וחס יהיו כאלה שיפלו או כבר לא יהיו איתנו.
חיים כץ: יפלו.
חיים כץ: 40 ליום.
<נעה בן שבת: הם צריכים להוכיח את הנרדפות לפי הכללים שקיימים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: הם צריכים להוכיח אם הם היו במעמד של נרדף.
<נעה בן שבת: הם לא צריכים להוכיח את אחוזי הנכות.
<עפרה רוס: אולי אנחנו נסביר איך נעשה את זה מבחינה טכנית.
<עפרה רוס: התכנית שלנו היא לא לפנות לכולם בשלב הראשון.
<עפרה רוס: אנחנו פונים לאדם שפנה אי פעם לוועידת התביעות, קיבל אישור מוועידת התביעות על כך שהוא קיבל מענק חד פעמי והוא עומד בתנאי החוק של מי שעלה אחרי 1 באוקטובר 1953 והיה אמור לקבל ממדינת ישראל.
<עפרה רוס: לגבי כל האנשים האלה אנחנו פונים ומקבלים את החומר מוועדת התביעות.
<עפרה רוס: אנחנו נעשה הפגשות - -
אורלי לוי אבקסיס: את יכולה לומר לי מה שעון הזמן שכל הסיפור הזה ייקח?
<עפרה רוס: אנחנו מקווים שאת התגמול הראשוני על סך של 3300 שקלים הם יקבלו תוך 3 חודשים.
אורלי לוי אבקסיס: אתם תבדקו את כולם?
<עפרה רוס: אנחנו לא בודקים את כולם.
<עפרה רוס: אנחנו פשוט עושים הפגשות בין המערכות.
חיים כץ: הם לוקחים אנשים שפנו אליהם ומסמנים אותם.
חיים כץ: הם מריצים מחשבים.
אורלי לוי אבקסיס: הם לא יצטרכו לפנות שוב?
חיים כץ: הם יגידו שאם הם הגיעו אחרי 53 ולא הוכרו הם נכנסים.
<עפרה רוס: בשנה הבאה, אחרי שנשלם את הפעם ראשונה, הם יצטרכו להגיש תביעה פשוטה, כי חייבים לעשות את זה על פי החוק.
<עפרה רוס: בפעם הראשונה, כדי שנרוויח זמנים, כדי שהם לא יחכו בשנה הזאת, הם יקבלו אוטומטית.
חיים כץ: וזה, להערכתך, כמה אחוז מהפוטנציאל?
<עפרה רוס: אנחנו מקבלים את החומר הגולמי מוועדת התביעות.
<עפרה רוס: היא נתנה את האישורים.
<עפרה רוס: אנחנו עושים הפגשה עם המרשם.
<עפרה רוס: אני מניחה שתוך - -
חיים כץ: כמה אחוז מהפוטנציאל של הזכאים יקבלו בסיבוב הראשון?
<עפרה רוס: 90%.
<נעה בן שבת: בשנה הראשונה הם אומרים שלא תצטרך בקשה.
<נעה בן שבת: בשנה הבאה הם יצטרכו הגשה חד פעמית.
<נעה בן שבת: לכל החיים.
<עפרה רוס: בשנה הבאה אנחנו רוצים לקדם את זה מהר.
<עפרה רוס: בשנה הבאה יהיה לנו פרק זמן של שנה.
חיים כץ: אם הם יקבלו הם כבר ידעו.
חיים כץ: מי שישרוד את המשחק הזה יוכל להגיש.
חיים כץ: לצערי, לא הרבה שורדים.
<נעה בן שבת: ג) מענק ההטבות השנתי שלא זכאי מי שמתקיים בו האמור ובסעיף קטן (א) יהיה בסכום של 3600 שקלים חדשים, והוא ישולם מאוצר המדינה עד 10 בפברואר של כל שנה; הסכום האמור יעודכן ב-1 בדצמבר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה – "מדד" – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; :
<נעה בן שבת: המדד הבסיסי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בדצמבר 2014; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
חיים כץ: מי בעד סעיף 4, ירים את ידו?
חיים כץ: בעד – 8
אורלי לוי אבקסיס: ובתנאי שכשהם נותנים לו הם גם מסבירים לו מה התהליך שהוא צריך לעשות.
חיים כץ: הוא יקבל אוטומטית.
חיים כץ: ברגע שאדם יקבל כסף הוא ישאל "מה פתאום קיבלתי כסף".
חיים כץ: הם יפנו אליו ויגידו לו, תשמע - -
אורלי לוי אבקסיס: הם יוצרים את הקשר?
חיים כץ: הם יוצרים את הקשר.
אילן גילאון: הם יגידו לו שגם אם הוא לא רוצה, הוא חייב לקבל את זה.
<פנחס גולן: מה קורה עם המיליארד שקל שהבטיחו?
חיים כץ: עוד מעט נגיע.
<נעה בן שבת: ביטול סעיף 5 5.
<נעה בן שבת: סעיף 5 לחוק העיקרי – בטל; זה היה הסעיף שנתן הטבות נוספות למקבלי הבטחת הכנסה.
<נעה בן שבת: הם עכשיו עוברים למערכת של נכי רדיפות הנאצים.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף5א 6.
<נעה בן שבת: בסעיף 5א לחוק העיקרי – זו אותה קבוצה קטנה של עובדי כפייה שמקבלת הטבות מסוימות.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) – ברישה, במקום "שאינו זכאי להטבות הקבועות בסעיף 3 או 4 וזכאי" יבוא "הזכאי"; מדובר פה בקבוצה קטנה מספרית שקיבלה תגמול חד-פעמי לפי הקוד של קרן הזיכרון והאחריות הגרמנית.
<נעה בן שבת: הם בעצם עובדי כפייה.
<גליה מאיר-אריכא: הם גם מקבלי הבטחת הכנסה.
<נעה בן שבת: הם מקבלי הבטחת הכנסה.
<נעה בן שבת: הם ימשיכו לקבל את אותן זכאויות שהם קיבלו עד היום.
קולט אביטל: מי זה?
<נעה בן שבת: אלה האנשים שיקבלו את המשך הזכאות לפטור מאגרת טלוויזיה, מענק הטבות שנתי של 4000 שקל בערכי 2007 ותוספת לסיוע בשכר דירה.
<נעה בן שבת: אלו ההטבות שהיו ויישארו.
חיים כץ: מי קיבל אותן?
<נעה בן שבת: אותה קבוצה של עובדים שקיבלו תגמול חד פעמי לפי אותו חוק גרמני.
<נעה בן שבת: זו קבוצה קטנה של 150 עובדי כפייה.
חיים כץ: מי הגדיר אותם?
<גליה מאיר-אריכא: הם קיימים היום בחוק.
<גליה מאיר-אריכא: אנחנו לא משנים מההסדר הקבוע בחוק.
<גליה מאיר-אריכא: זו קבוצה סגורה שקיבלה תגמול חד פעמי מקרן - -
חיים כץ: למה היא קיבלה?
חיים כץ: מה הקריטריונים שלפיהם הם קיבלו?
<שי סומך: ב-2007 הייתה הצעת חוק של יורי שטרן.
<שי סומך: הוא רצה לתת 1000 שקל בשנה הטבות לניצולי שואה מהמעגל הראשון.
חיים כץ: מה זה המעגל הראשון?
<שי סומך: יוצאי מחנות וגטאות שמקבלים גמלת הבטחת הכנסה.
<שי סומך: כשהאוצר יצא מהחדר, הוא אמר: "אני עושה עכשיו חוק תשתית".
<שי סומך: אתם רואים איך החוק של יורי שטרן התפתח.
<שי סומך: מה שקרה באותו זמן זה שהוא היה על ערש דווי.
<שי סומך: הירשזון, שהיה שר האוצר, רצה לעשות לו מחווה ולאשר את החוק.
<שי סומך: במשרד האוצר הייתה התייעצות מאוד מאוד מהירה.
<שי סומך: רצו תוך שעה שעתיים לעשות הסכם.
<שי סומך: רצו להגדיר אוכלוסייה של ניצולי שואה שקיבלה תגמול לפי קרן זיכרון אחריות ועתיד.
<שי סומך: בקרן זיכרון אחריות ועתיד היו 3 קטגוריות.
<שי סומך: הייתה קטגוריה של יוצאי מחנות וגטאות והייתה קטגוריה קטנה מאוד של עובדי כפייה שקיבלו במקרה את הזכאות.
<שי סומך: בגלל המהירות - -
אילן גילאון: 150 איש.
חיים כץ: היו כנראה יותר, אבל חלק הלכו.
<שי סומך: בגלל המהירות ובגלל שלא הייתה בקיאות כזאת גדולה בקרן, קיבלנו את המידע ממקור חיצוני - ועדת התביעות.
<שי סומך: ב-2007 הייתה הפנייה לסעיף בתוך קרן זיכרון לאחריות ועתיד, שכללה קבוצה מאוד קטנה של עובדי כפייה.
חיים כץ: כמה אנשים היו אז בקבוצה?
חיים כץ: לא ה-150 שיש היום.
<שי סומך: תראה, זו ועידת התביעות.
<שי סומך: אני זוכר שאמרו לי כמה מאות.
<שי סומך: מתוכם לקחו רק את מקבלי הבטחת הכנסה.
<שי סומך: לא הייתה כוונה לתת לעובדי כפייה.
<שי סומך: הכוונה הייתה לתת למי שהיה במחנה או בגטו.
<שי סומך: ב-2008 הטעות הובנה, אמרו שמי שקיבל כבר קיבל, לא מתכוונים לתת לעובדי כפייה.
<שי סומך: הייתה גם הסתייגות של חברת הכנסת דאז, קולט אביטל, שלא התקבלה בדיון בוועדת העלייה והקליטה.
חיים כץ: את לא זוכרת?
קולט אביטל: אני זוכרת.
<שי סומך: זה היה ב-2007.
קולט אביטל: קיבלתי הבטחה מעל במת הכנסת מהממשלה - -
חיים כץ: מי היה ראש הממשלה?
קולט אביטל: אולמרט.
אורלי לוי אבקסיס: מי היה שר הרווחה?
קולט אביטל: שר הרווחה היה הרצוג.
קולט אביטל: הוא נתן התחייבות מעל במת הכנסת בשם הממשלה שהדבר הזה יבוא לתיקונו.
חיים כץ: בשביל זה פיטרו אותו.
קולט אביטל: מ-2008.
חיים כץ: מה אנחנו באים ואומרים היום, נעה?
<נעה בן שבת: אנחנו עושים היום יותר תיקונים - -
חיים כץ: קוסמטיים.
<נעה בן שבת: זה לא לגמרי קוסמטיים.
<נעה בן שבת: אנחנו מבהירים שהוא לא מקבל קצבה לפי החוק הזה שלוקחת מתוך קצבת נכי רדיפות הנאצים.
חיים כץ: למה לא מטמיעים אותם בתוך החוק?
<נעה בן שבת: הם נמצאים בחוק.
אורלי לוי אבקסיס: הם נמצאים בזכאות מופחתת מאוד.
<נעה בן שבת: הם נמצאים בזכאות למעלה בהטבות - -
אילן גילאון: מה ההבדל בינם ל-2600?
<עפרה רוס: הם יוצאי מחנות וגטאות.
<עפרה רוס: ההשוואה המלאה נעשתה בין יוצאי מחנות וגטאות.
אילן גילאון: מבחינת זכויות.
<עפרה רוס: יוצאי מחנות וגטאות יקבלו את מה שמקבלים היום כל ניצולי השואה שעלו לפני 53.
קולט אביטל: אלה לא?
<עפרה רוס: אלה לא.
חיים כץ: אם יש 150, למה לא מיישרים את זה?
קולט אביטל: יש יותר.
חיים כץ: היא אומרת 150.
חיים כץ: נגיד 170.
חיים כץ: למה לא לוקחים את הקבוצה הזאת ומחברים אותה לכולם?
מיקי רוזנטל: אם מדובר במספרים כאלה קטנים, למה לא? זה לא מובן בכלל.
חיים כץ: לוקחים את האוכלוסייה הכי חלשה.
חיים כץ: בררתם אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה.
חיים כץ: לקחתם את האוכלוסייה הכי חלשה.
חיים כץ: למה אתם לא מטמיעים אותה בתוך החוק?
חיים כץ: למה אתם משאירים אותה כקבוצה נפרדת?
<גליה מאיר-אריכא: צריך יהיה להגדיר הגדרה רחבה.
חיים כץ: תשבי ותגדירי.
חיים כץ: את עורכת דין, לא?
קולט אביטל: בגלל החוק הגרמני.
חיים כץ: אנחנו עושים עכשיו תיקונים.
חיים כץ: יש קבוצה של 150 איש שלא קיבלו.
חיים כץ: שי, למה זה לא מסודר?
חיים כץ: כמה זמן אתה צריך לסדר את זה בניסוחים?
<שי סומך: הבעיה שכל עובדי הכפייה לא נכללים בחוק.
חיים כץ: תיקח את אלה מהאוכלוסייה הכי חלשה שמקבלת הבטחת הכנסה.
חיים כץ: תכניס אותם לחוק.
חיים כץ: אתה מסתכן בעלויות של כלום.
חיים כץ: אם תיקח את הגיל הממוצע, תיקח את תוחלת החיים, אתה - -
מיקי רוזנטל: לא מדברים על כל עובדי הכפייה, אלא רק על עובדי כפייה שקיבלו הבטחת הכנסה.
חיים כץ: את אלה שסימנו בחוק של יורי שטרן תכניס לתוך המאגר הזה.
<נעה בן שבת: יש קבוצות אחרות של עובדי כפייה.
<שי סומך: אני מציע שנקיים התייעצות עם אגף תקציבים במשרד האוצר ועם הרשות.
חיים כץ: תרשום לך.
חיים כץ: אני לא יודע כמה היו, אבל נניח סימנתם 400,500,600,700.
חיים כץ: נשארו 150 איש.
חיים כץ: עד שאתה מדבר כבר יש 149.
חיים כץ: בוא תבדוק, תסמן, תראה, תעביר את זה בחוק.
חיים כץ: אל תשאיר לי פה סעיף כזה קטן שמתקן וסעיף כזה קטן שמתקן.