GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיר בינג: אחד הדברים, כמו שנאמר פה, יש חשיבה מחודשת על מודל הקבע במסגרת ובימים האלה שיש חשיבה מחודשת לא נכון לקיים, לקדם כרגע את ההסכם הזה של הרי-דרוג.
<מאיר בינג: לאחר שתתקבל החלטה לאיזה כיוון הולכים במודל הקבע - - -
חיים כץ: מה זה לאיזה כיוון הולכים?
חיים כץ: יכול להיות שחוזרים באמצע, הממשלה תגיש הצעת חוק – האוצר יגיש.
<מאיר בינג: יכול להיות.
חיים כץ: אולי שר הביטחון יגיש.
חיים כץ: זאת אומרת, מה שאתה אומר עכשיו פה, אנחנו לא נשלם לאנשי הקבע עד שוועדת לוקר, שאנחנו לא יודעים את תאריך הסיום שלה תסיים את עבודתה, ואנחנו לא יודעים מה יקרה עם הצבא - זה נכון בערך מה שאמרתי?
חיים כץ: פירשתי אותך נכון?
<מאיר בינג: כרגע מוצעת חשיבה מחודשת, ולאחר שתבוצע חשיבה מחודשת יוחלט איך מתקדמים.
חיים כץ: יש לכם יעדים?
חיים כץ: כשאתה הולך לפרויקט, כשאתה הולך לבנות בית, הולך לקנות בית, אז אתה אומר, אני לפרויקט הזה תאריך יעד שלי עוד שנה, שנה וחצי, עוד שבע שנים, יש לך יעדים מתי החשיבה המחודשת תסתיים?
<מאיר בינג: כן, יש יעדים.
<מאיר בינג: החשיבה המבוצעת בתקופה זאת אמורה להתחיל לעבוד בחודש הקרוב.
חיים כץ: לכמה זמן יש לה לסיים את עבודתה?
<מאיר בינג: בשאיפה הם מתכננים לסיים את עבודתה בחצי שנה, אבל זה לא תלוי בי.
חיים כץ: זאת אומרת, חצי שנה לפחות היום הצבא יישב ושום דבר לא ייעשה מבחינתכם.
יוני שטבון: ממתי היא הגיעה?
יוני שטבון: כמו שנאמר פה, בפרוטוקולים שהבאנו זה היה לפני ארבע שנים.
יוני שטבון: ההתניה הזאת של ועדת לוקר היא לא הייתה קיימת לפני שנתיים ולפני שלוש.
יוני שטבון: מה פתאום - - -
שולי מועלם-רפאלי: לא, גם לא באוקטובר 2013 לא שמענו על ועדת לוקר, קובי.
יובל שטייניץ: מאיפה ההתניה הזאת הגיעה?
יובל שטייניץ: שאלה עניינית לחלוטין.
<מאיר בינג: לא הייתה הועדה אז.
יוני שטבון: - - - מאיפה זה צץ ההתניה הזאת שהצגת עכשיו?
יוני שטבון: אני מדבר על קבע ביחס למה שלפני שנה, שנתיים, וגם - - -
<מאיר בינג: מדובר פה בהסכם השכר - - - למודל הקבע.
<מאיר בינג: היות ויש חשיבה על מודל הקבע, יש הגיון בלראות לאן זה הולך.
יוני שטבון: זה גם היה לפני שנה, לפני שנתיים, מה ההבדל?
<מאיר בינג: לא הייתה חשיבה על מודל אחר.
<מאיר בינג: קובי ענה לכם שההסכם מותנה באישור ממשלה.
חיים כץ: נוח לך שאתה לא מדבר.
<מאיר בינג: דיברתי, אין לי שום בעיה לענות לעוד שאלות.
חיים כץ: אנחנו ניתן לצבא להציג את הנתונים כפי שהוא רואה אותו, אתה אמרת את הנתונים שלך.
יעקב מרגי: - - - איזה הטעיה עשה לך פה.
יעקב מרגי: מה אתה מצפה שמהנדס צעיר שהוא בקבע הראשוני שלו, שהוא מפתח לך את מה שאתה אוהב, מה, יישב לך בשכר מינימום?
יעקב מרגי: הוא יילך לחברות אחרות, מה אתה עושה שכר ממוצע?
יעקב מרגי: אתה לא סותר את הנתון שהיא נתנה, כשהיא אומרת לך ראש אכ"א, רבע משתכרים שכר מינימום, אל תסתתר מאחורי שכר הממוצע.
רינה פרנקל: זה שכר ממוצע במשק, זה לא יותר מזה.
<מאיר בינג: שכר הממוצע של הקבע הראשוני בגילאים הצעירים קרוב ל-9,000 שקלים.
חיים כץ: מאיר, אני מבין מה שאתה אומר.
חיים כץ: מה שהוא אומר כל מה שהיא אמרה לא נכון.
חיים כץ: אף אחד בשביל להעלות את הממוצע לתשע, אין בגיל 28 משכורות של 30 אלף שקל בצבא, אין.
חיים כץ: זאת אומרת, המשכורות לא מסתדרות, המספרים.
<מאיר בינג: סליחה, היושב ראש, הנתונים זהים, אנחנו לא משחקים עם נתונים.
חיים כץ: תענה לי על השאלה הזאת, רבע ממשרתי הקבע - - -
<מאיר בינג: קובי יענה לך תיכף.
חיים כץ: אתה, למה קובי?
<מאיר בינג: בתחום השכר, קובי יודע לענות לך יותר טוב ממני.
חיים כץ: יותר טוב ממך.
חיים כץ: רבע ממשרתי הקבע מרוויחים שכר מינימום?
אורנה ברביבאי: אוי ואבוי לך.
<קובי אמסלם: אני רוצה להסביר כדי שלא נטעה.
<קובי אמסלם: רבע ממשרתי הקבע מקבלים השלמת הכנסה.
<קובי אמסלם: זה לא אומר שהם מקבלים שכר מינימום כי יש תוספות שהן מחוץ לחישוב שכר המינימום.
אורנה ברביבאי: שלא קשורים לאחרים?
אורנה ברביבאי: שאחרים לא מקבלים אותם.
רינה פרנקל: השלמת הכנסה למה?
אורנה ברביבאי: לשכר מינימום.
חיים כץ: בבקשה, שקט.
חיים כץ: מאיר, אתה מבין מה קובי אמר.
חיים כץ: קובי אמר מה שאמרה ראש אכ"א עוד יותר חמור ממה שהיא אמרה.
חיים כץ: רבע ממשרתי הקבע מרוויחים פחות.
חיים כץ: מה שאמר קובי הרבה יותר חמור - רבע ממשרתי הקבע לא מגיעים לשכר, הם מקבלים השלמת הכנסה, זאת אומרת, אין להם 4,300 שקל כבסיס.
רינה פרנקל: אז לאן אנחנו יכולים להגיע עם - - -
<מאיר בינג: זה לא מה שקובי אמר.
חיים כץ: מי מקבל השלמת הכנסה?
<מאיר בינג: שכר יסוד שלהם יותר - - -
חיים כץ: פחות מ-4,300 שקלים.
<מאיר בינג: נכון, אבל השכר הממוצע - - -
חיים כץ: יפה, עזוב אותי.
חיים כץ: אבל השכר הממוצע, לא עלות מעביד, השכר הממוצע בגיל 25 - - -
חיים כץ: תקשיב, שכר היסוד פחות מ-4,300 שקלים.
חיים כץ: רבע ממשרתי הקבע מקבלים פחות מ-4,300 שקל, זה מה שאמרת.
אורנה ברביבאי: חבר הכנסת חיים כץ, יש פה הסחת דעת חד-משמעית, שהתכלית שלה לברוח מהדיון האמתי.
אורנה ברביבאי: הממונה על השכר הוציא דוח.
אורנה ברביבאי: לקחנו את הדוח, שמנו אותו בדיאגרמה, אנחנו רואים שהמורים מרוויחים פחות, מצד שמאל, ואתה רואה בסקטור הציבורי את משרתי הקבע מצד שמאל.
אורנה ברביבאי: אפשר להגדיל, אפשר לחלק את זה גם בנייר.
אורנה ברביבאי: זה דוח שלא אני כתבתי, לא אני פרסמתי, דוח ממונה על השכר ב-2012.
אורנה ברביבאי: אני משתמשת מהנתונים של קובי.
אורנה ברביבאי: קובי לא יכול להגיד משהו הפוך ממה שהוא פרסם הממונה על השכר - זה הנתון.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שלהתייחס עכשיו לעניין השכר, ולעניין רכיבי השר כאלה ואחרים, כן מחושב או לא, זה בריחה מהמהות העיקרית שבה הייתה התחייבות לגבש את מודל הקבע, לבגר את הקבע, אנחנו מבגרים הלכה למעשה, וכל מה שהאוצר התחייב עליו הוא לא מימש.
אורנה ברביבאי: זאת בריחה שהתכלית שלה לא להגיע לדיון האמתי.
אורנה ברביבאי: לפחות בהיבט של הוגנות ומינהל תקין, אתה היית בחדר כשאנחנו חתמנו באמצע הלילה את החוזה, אל תגיד לי ממונה על השכר, אתה הייתה חלק מהעניין.
אורנה ברביבאי: כשאנחנו הורדנו את השכר לנג"דים ביוזמתנו - טיפשים, אני אומרת על עצמי.
אורנה ברביבאי: אם הייתי לוקחת בחשבון שבמדינה – הבן שלי היום הלך לעשות מבחן באזרחות, והייתי צריכה להסביר לו שיכול להיות מצב שבמדינה, צבא חותם עם משרד האוצר גם הממונה על השכר, וגם הממונה על תקציבים וההסכם לא מתממש - למה?
אורנה ברביבאי: אנחנו יזמנו את הפגיעה בנג"דים, כי אמרנו לא הגיוני בעינינו שמודל שכר של נג"דים יהיה מול השכלה, נעשה את זה למול מקצוע.
אורנה ברביבאי: קבענו 8 שלבים למדרג מקצועי, במקום לעודד את הצבא, ולהגיד עשיתם משהו שאף ארגון ציבורי אחר לא עושה, פגעתם ביוזמתכם ותנו מענה חלופי, בפירוש הוא לממש את ההסכם, אני אין לי תשובות לנג"דים.
אורנה ברביבאי: אני אומרת לכם, ביום יום אני רואה ניירות, מכתבים, העברתי מקבץ לאחרונה להראות מה המשמעות של לפטר אותם בגיל כל כך מאוחר.
אורנה ברביבאי: אין לך בשום סקטור ציבורי, בשום טבלה של קובי מישהו שאתה מפטר אותו בגיל 40 ואתה אומר לו לך הביתה בלי שום דבר.
אורנה ברביבאי: ח"כ חיים כץ לא האמין לי, שלחתי אותו לחוק לבדוק את זה.
אורנה ברביבאי: אנחנו עושים את זה, מצטיינים בעבודתנו.
אורנה ברביבאי: יושב פה יושב ראש ועד עובדים של מרכז - - - יושב ראש ארגון עובדי צה"ל, מלינים שכר למרות ההבטחות, אומר שר ביטחון במדינת ישראל, חושב שנכון, אבל אומרים לו, אנחנו לא תשמע, נגיע אליך עד שלא נממש את ההסכמים הקודמים, טוב, נמשש את ההסכם הקודם, אתה אומר אני לא מממש כי אני צריך להפריד את האחרים ממך.
אורנה ברביבאי: גופי ביטחון אחרים – אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה, רק תגידו את האמת.
אורנה ברביבאי: אתם משווים את גופי ביטחון האחרים אלינו, אותנו אתם לא משווים אליהם.
אורנה ברביבאי: נוצר מצב מגוחך שבו גוף ביטחון אחר מקבל, אני לא רוצה להלין על אף אחד מחבריי, אבל בלתי סביר בעליל שאתם דוחקים את הצבא לתחתית מדרג, כוחות הביטחון והסקטור הציבורי, ואתם מצפים שהצבא הזה ימשיך להיות איכותי.
אורנה ברביבאי: תפסיקו עם בלבולי מלים, זה קשקוש כי אתה חתמת בדיוק כמו שקובי חתם על זה בזמנו.
אורנה ברביבאי: אתם מגיעים למצב שבו – אני אומרת לכם, אנחנו נפסיק בסוף לעשות את זה, שיילכו אנשים ואתם תתחילו לפרסם הודעות בעיתונים לחפש אנשי קבע לשרות בסיסי בתפקידים הכי בסיסיים.
אורנה ברביבאי: אני לא מייצגת את עמדתי כראש אכ"א, או כפרט ספציפי בארגונים, אני מייצגת את זה לטובת המדינה - הגזמתם, באמת הגזמתם, אתם עושים צחוק מכולנו.
חיים כץ: אדוני שר הביטחון, אני הייתי שותף, אתה לא היית שר הביטחון, אבל אני הייתי שותף לתהליך הקבע, וזה עבר לחקיקה בקריאה השנייה והשלישית.
חיים כץ: מה לעשות שאין בכוחי לשנות בחקיקה את המודל הזה שאני גם שמעתי גם ממך וגם מאורנה וגם מאחרים, שהוא בשורה התחתונה, בדיעבד הוא מודל רע.
חיים כץ: הייתי מאוד שמח לשמוע אותך, ושתגיד לי זה נכון, ואני וממשלת ישראל נשנה את מודל הקבע, ובא לציון גואל, אולי נחזור גם לפנסיה תקציבית.
משה יעלון: תודה היושב ראש, חברי הכנסת, צר לי כשר בממשלת ישראל שאני מגיע שוב לישיבת הוועדה.
חיים כץ: בנושא הזה.
משה יעלון: בנושא הזה, והמצב שמשתקף מתוך הדיון זה אי קיום הסכמים, אני יכול להגיד לכם גם אי קיום החלטות ממשלה, וגם אי קיום חוקים.
משה יעלון: אני בסוגיה הספציפית הזאת שנכנסתי אליה לאחר שההסכם נחתם, לא הייתי שותף לדיונים בארבע השנים האחרונות, אלא רק בשנה ומשהו האחרונות, ולא הייתי שר הביטחון בתקופה שנחתם ההסכם, בלשון המעטה, לא אהבתי את מודל הקבע הזה, גם הצבא לא אהב את מודל הקבע, זה מודל שנכפה על הצבא, ולכן גם נעשה הסכם, כי ברור שהיה צריך לתת פה מענה תקציבי, כזה או אחר, לצבא שמתבגר כי יש לזה עלויות, וכן הלאה.
משה יעלון: תוצאות של זה בדיעבד ודאי שליליות, יכולתי להגיד את זה כמי שמכיר את הנושא גם ביום שההסכם הזה נחתם, או שהמהלך הזה ניזום, אבל היה מי שדגל לאורך זמן שהדבר החשוב ביותר זה להגדיל את גיל הפרישה, זה הדבר הכי חשוב - אז זה נכפה על הצבא, אבל נעשה עם הסכם שרק צד אחד שלו מתקיים בדבקות על ידי הצבא, והצד השני מתעלם, מזלזל.
משה יעלון: להגיד לכם משהו, התנאי שהכניסו אז כנראה לתוך ההסכם, הוא תנאי כדי שהאוצר לא יממש אותו, בשם זה, זה מסמר ג'וחא של האוצר.
משה יעלון: להגיד לכם שזה רק בזה, אתם שומעים כרגע את הדיון על עניין התקציב, רק לא מגלים את האמת כאילו משרד הביטחון בא עוד פעם ועוד פעם, וכאילו מופתע מחדש.
משה יעלון: להגיד לכם משהו, רק בשנה הזאת 2014, משרד האוצר לא עומד בהתחייבויות בהחלטות ממשלה, במימוש חוקים בסך למעלה ממיליארד שקל.
משה יעלון: חלק מכם היו חברי כנסת גם בקדנציה הקודמת, או בממשלה, ומכירים את העניין.
משה יעלון: הייתה החלטת ממשלה 3161 מ-2011, בנושא מעבר צה"ל דרומה, היא אמרה בצורה מפורשת, כמה מתקצב משרד האוצר, כמה מתקצב רשות מקרקעי ישראל, כמה משרד הביטחון, והאוצר היום אומר מה פתאום, מה שקיבלתם הכול כלול.
משה יעלון: יש החלטה שאומרת כדי לרדת דרומה, צריך תוספת תקציבית, יש מהלכים של הגירה, להוציא מחנות מצריפין, סכומים מסוימים מול פעילות וכו'.
משה יעלון: להגיד לכם משהו, השנה זה 355 מיליון שקל שהאוצר לא מתכוון לשלם כי הכול כלול, וזה מנוגד להחלטת ממשלה.
משה יעלון: יותר מזה יש חוק כדוגמאות רק - רשות לפינויי מוקשים.
משה יעלון: היה חוק בכנסת, חלק מחברי הכנסת הוותיקים מכירים את זה.
משה יעלון: לצערנו קרה אסון, ונער עלה על מוקש, איבד רגל ברמת הגולן.
משה יעלון: הוחלט ללכת עם החלטת ממשלה, אחר כך גם בחוק לפנות מוקשים, מי יכול לפנות מוקשים?
משה יעלון: - משרד הביטחון.
משה יעלון: אז הוקמה רשות לפינוי מוקשים במשרד הביטחון, ונקבע בחוק שמדי שנה יתוקצבו לצורך פינוי המוקשים לפחות 27 מיליון שקלים, לפחות, כי אם אפשר יהיה לממש יותר, אז נממש יותר.
משה יעלון: ב-2012 מומשו 40 מיליון שקלים.
משה יעלון: עם האוצר החדש 2013, 2014, לא תקבלו כלום, הכול כלול, תקציב ביטחון וזהו.
משה יעלון: אני יכול לעבור ככה סעיף סעיף על עוד דברים מהסוג הזה.
משה יעלון: אז להתפלא שהסכם שנחתם בין צה"ל לבין משרד האוצר בהקשר של מודל הקבע לא מקוים, למה שנתפלא?
משה יעלון: - הפך לשיטה, זה מעבר לשיטה, זה שיטה עם אידיאולוגיה.
משה יעלון: לפגוע בצבא, לפגוע במשרתים, לפגוע בביטחון.
משה יעלון: תראו, אני עם אוזניים רגישות, לא רק כמי ששרת בקבע את רוב שנות חייו, אלא כאזרח מדינת ישראל אני עם אוזניים רגישות.
משה יעלון: כשאני קורא ראיון של שר האוצר לפני מספר חודשים, שבעצם מפנה את כל עוולות המשק לשלושה גורמים - הטייקונים, החרדים ומשרתי הקבע, שערי סומר.
משה יעלון: אני כמובן אחר כך הולך לשיחה, ולא התכוונו וכן הלאה.
משה יעלון: אבל לאחר מכן ראש אגף תקציבים מתראיין, ומסביר בעצם שהבעיות העיקריות במשק והטייקונים, הוועדים הגדולים ומשרתי הקבע.
יעקב מרגי: מה עם החרדים.
מיקי רוזנטל: עכשיו זה טייקונים.
משה יעלון: רבותיי, אם זה לא דה-לגיטימציה שיטתית למשרתי הקבע שלצערי מחלחלת, אז מה זה אם לא?
משה יעלון: אם זה לא נעשה במכוון, אז מה זה אם לא? אנא אנחנו מדברים?
משה יעלון: התחושה בציבור - אני פותח את הרדיו אפילו הבוקר, המשכורות וכו', תאמינו לי, כשאני חתמתי קבע, לא הסתכלתי על התלוש, אבל הרגשתי שליחות, הרגשתי שהחברה מכבדת אותי.
משה יעלון: אם היום משרתי הקבע לא ירגישו שהחברה מכבדת אותם, הם לא יילכו לשרת קבע, וזה מה שהולך לקרות, חלק מזה בא לידי ביטוי בזלזול, כולל באי כיבוד הסכמים, גם בשכר.
משה יעלון: לא ייתכן שמשרת בקבע יקבל פחות משוטר, אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.
משה יעלון: משרת קבע לא משרת שמונה שעות ביום במשמרת, אין דבר כזה, ולא משנה באיזה תפקיד גם בקריה, הוא זמין 24 שעות ביממה, אני קורא לו בשבת הוא מתייצב.
משה יעלון: ההשתלחות הזאת כאילו גונבים את הקופה ומיד, אם נותנים לביטחון אז לא יהיה לכם, מספיק עם הפופוליזם הזה.
משה יעלון: להגיד לכם משהו, תלכו ותבקשו - - - אני לא אלאה אתכם על הדיון על התקציב שהוא כרגע בכותרות.
משה יעלון: אבל אני אומר לכם שכאשר נכנסו לדיון על התקציב, תקציב הביטחון ותקציב המדינה, בתחילת הקדנציה של הממשלה, רק להזכיר לכם, הייתה תחושה שיש בור של עשרות מיליארדים.
משה יעלון: הייתה תחושה שיש גרעון של עשרות מיליארדים, על הבסיס זה, אני כשר הביטחון הבנתי שצריך לתת כתף.
משה יעלון: באתי לשר האוצר בתחילת הדיונים על תקציב המדינה, ואמרתי יש גרעון עשרות מיליארדים, 30 מיליארד, הוא לא ידע עוד להגיד בדיוק כמה, אבל זאת הייתה התחושה.
משה יעלון: אמרתי, אני שלושה מיליארד לוקח על עצמי, נישא בנטל וכו'.
משה יעלון: לא משנה איך קרה ומה קרה שאת הביטחון השאירו לסוף, ולראש הממשלה העמידו את תקציב הביטחון או שמאשרים או שהולכים לבחירות, והסכום שניתן, לא הקרוב בכלל לתוואי, למתווה שהממשלה אמורה לפעול לגביו וברודט - תסתכלו בדיעבד, היה גרעון של 30 מיליארד, תראו כמה עודפים מחולקים, ועיני לא צרה, בין אם זה בהחלטות, בין אם זה בלי החלטות כולל לאחרונה - מיליארד לפה, ו-250 מיליון לשם, 50 מיליון לשם, והעודפים עדיין מחולקים, ועוד היד נטויה.
משה יעלון: להגיד לכם משהו, כשנכנסנו לדיון בקבינט בעקבות ההחלטה על זה שלא הייתה ברירה לתת את הכסף הזה והזה לביטחון, הקבינט אמר ברור שזה לא מספיק.
משה יעלון: משרד הביטחון צריך לקבל בסוף השנה בסיס העודפים.
משה יעלון: עד היום למרות שראש הממשלה דרש משר האוצר לדעת כמה עודפים היו, לא קיבל את התשובה.
משה יעלון: אז התקבלה החלטה בינתיים ייתן 2,75 מיליארד, והיה ברור שזה לא מספיק, ובהחלטת הממשלה זה מופיע, בוועדת לוקר זה חלק מהעניין שהיא תבחן את העניין, וכן הלאה.
משה יעלון: לא אלאה אתכם בכל זה, אני רק רוצה להגיד לכם שמה שאתם דנים עליו פה הוא חלק משיטה, בלפגוע בביטחון, בלפגוע בצבא, ובעיקר במשרתים.
משה יעלון: אני מציע לחברי כנסת לשים לב לזה, כי אם המשרתים לא תהיה להם הגנה, והגנה זה אני, ואני נלחם על זה, ואני אלחם על זה, ההגנה זה הרמטכ"ל, אבל זה גם אתם.
משה יעלון: אם לא תהיה למשרתים הגנה, אנחנו נקבל בסוף צבא יותר זקן ופחות טוב, ולא לזה ציפינו.
משה יעלון: עכשיו אני ניסיתי מול שר האוצר בנושא הזה מספר פעמים להביא את זה לכלל סיכום.
משה יעלון: בסדר, חתמו על הסכם, ההתניה הזאת בלתי אפשרית כמעט, וכו'.
משה יעלון: בינינו, ברור לחלוטין שנעשה פה עוול, יש פה הלנת שכר, יש פה השהייה של מימוש הסכם, הצבא עומד בהסכם שלו, הנה הנתונים.
משה יעלון: בניגוד לרצונו הצבא מתבגר, אבל אתם חייבים לעמוד בהסכם.
משה יעלון: עד עכשיו התשובות בעצם הן נחלשות.
משה יעלון: על הרקע הזה אני הבנתי כנראה צריך לגלגל את הכול לאחור.
משה יעלון: הכנתי תזכיר חוק שבעצם מאחר וזה נעשה בחקיקה, אני אציע שנחוקק חוק חדש שמחזיר את מודל הקבע למה שהוא היה, ואז האוצר לא צריך לממש את ההסכם שלו, ובזה נפתור את הבעיה.
משה יעלון: להתחיל לגלגל עכשיו עוד פעם ולספר סיפורים על ועדת לוקר, לא ועדת לוקר, תרגילי ההשהיה האלה, תאמינו לי, אני שבע מהם.
משה יעלון: ברור לחלוטין שיש פה בעיה קשה של משרד ממשלתי שלא עומד לא במילתו, לא בהסכמים חתומים, לא מקיים החלטות ממשלה, ולא מקיים חוקי כנסת.
משה יעלון: אני מציג לכם את זה כאן בצער רב.
משה יעלון: הנושא הזה, דרך אגב, יגיע לקבינט באשר למימוש החוקים, החלטות הממשלה וההסכמים ביחס לתקציב הביטחון, זה מיליארד שקל שלא משלמים אותם, וגם הנושא הזה של מימוש הסכמים בתחום כוח האדם בצה"ל.
משה יעלון: זה יגיע לדיון לקבינט, ואני מעריך שההחלטות האלה תתקבלנה בקרוב.
חיים כץ: אני חושב ששר הביטחון סיכם את העניין, והוא יצא פה בהצהרה שהוא יפעל בממשלה לבטל - - -
<מאיר בינג: ברשותך, מבקש להגיב על הדברים שהשר אמר.
<מאיר בינג: שר הביטחון אמר שהאוצר לא עומד בהסכמים.
<מאיר בינג: אני רוצה להגיד פה שהוא במלוא ההסכמים, במלוא החלטות הממשלה התקציביות, אנחנו עמדנו בכולם.
<מאיר בינג: המשרד שלא עומד פה בהסכמים זה משרד הביטחון.
<מאיר בינג: יש החלטות - - -
משה יעלון: אני לא מתכוון לנהל פה דיוני פקיד, אני יכול להוציא לך גם את זה כתוב את כל מה שלא מקוים.
משה יעלון: שיבוא שר האוצר והתווכח איתי.
חיים כץ: לא בכדי הבוס שלך לא רצה לבוא וגם שר האוצר, לא בכדי.
חיים כץ: יכול להיות שאתה צודק, יכול להיות שאתה לא צודק, הם לא היו צריכים לשלוח אותך גם מכבודם של אלה שיושבים פה, לא שחלילה.
חיים כץ: אבל לפחות פקיד מעליך, הממונה שלך היה צריך להגיע אם שר האוצר לא רצה לבוא.
<מאיר בינג: עלו פה - - -
חיים כץ: יחד עם זה יכול להיות שעלו טענות קשות.
חיים כץ: יחד עם זה, בשורה התחתונה לא ביצעתם את ההסכם.
חיים כץ: אותי רימו, נקודה.
חיים כץ: אותי רימו, אחרת לא הייתי מעביר את החוק.
חיים כץ: לא הייתי מעביר את החוק.
חיים כץ: יכול להיות ששם נאמר כך, ושם נאמר אחרת, אותי רימו.
חיים כץ: לא הייתי מעביר את החוק, שיהיה לך ברור.
חיים כץ: אם היה נדמה לי שאנשים לא יכבדו את מילותיהם, לא היה עובר.
חיים כץ: שנית, צר לי שהייתי צריך לשמוע את שר הביטחון ומה שהוא אומר שהוא הולך לבטל את מודל הקבע, וצר לי שבדבריו נרמז חלילה שמשרד האוצר משיקולים כלכליים, לא שר האוצר הזה, זה היה לפני ארבע שנים, משרד האוצר משיקולים כלכליים פגע בביטחון מדינת ישראל בעקבות זה שהוא החליש ביודעין את הצבא כשהוא ראה כסף בעיניים.
חיים כץ: אני מקווה שתתעשתו, שהמשרדים יגמרו ביניהם את העניינים, ויתנו הגנה מרבית לאזרחי מדינת ישראל שהם צריכים אותה.
חיים כץ: צהריים טובים, 12 למאי 2014, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות, הנושא:
חיים כץ: הצעת חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות וניגודי העניינים בשוק ההון בישראל.
חיים כץ: מה שאנחנו מדברים בקטע הזה של חינוך פיננסי, קרן ציבורית שלפי החוק הייתה אמורה או קמה בשנת 2005, אנחנו, ברוך השם, אחרי 9 שנים מתעוררים ורוצים להציל את המולדת.
עדי קול: יש אתר.
חיים כץ: לפני שאתן לאלה שביקשו לדבר, הייתי רוצה לשמוע את אגף שוק ההון, את אגף התקציבים שיגיד מי ינהל את הקרן, מה יעשו בכסף, איך ינהלו את זה, מי ישלוט, יתנו, לא יתנו, כמה כסף יש שם בקרן, אם יש כסף בקרן, כסף, או רק על הנייר.
חיים כץ: אם כן, מה זה היה מושקע מ-2005, או לא היה מ-2005.
<ליאורה הירשהורן: סגנית הממונה על שוק ההון.
<ליאורה הירשהורן: אני אחדד – החוק בעצם מדבר על הקמה של מועצה מייעצת שתייעץ לאגף שוק ההון שהוא אחראי על קידום הנושא של חינוך פיננסי.
יעקב מרגי: לא כתוב מייעצת.
חיים כץ: לא מאמין לך.
חיים כץ: אגף שוק ההון צריך שייעצו לו? לא מאמין.
<ליאורה הירשהורן: אני חושבת.
<ליאורה הירשהורן: החכמה נמצאת בכל מקום.
יעקב מרגי: זה עוד מעטפת להגן על ההחלטות החד-צדדיות ושום ניגוד עניינים, ההיפך, יחזק את ניגוד העניינים בשוק ההון, ואת הריכוזיות בשוק ההון.
<ליאורה הירשהורן: אנחנו מדברים פה על חינוך פיננסי שהוא נוגע לתחומים רבים, ולאו דווקא על התחומים שאגף שוק ההון עוסק בהם, זה במענה לכבודו.
<ליאורה הירשהורן: כל הרעיון פה לא איזשהו תקציב שנכנס ומנוהל, אלא בעצם לקבל החלטות לגבי הפעילות של המחלקה בנושא חינוך פיננסי.
<ליאורה הירשהורן: נבנתה תכנית אסטרטגית לאורך חמש שנים.
<ליאורה הירשהורן: לאור מטרות מסוימות נבנו כל מיני נושאים שאנחנו מעוניינים לטפל בהם.
<ליאורה הירשהורן: אנחנו מעוניינים שהמועצה המייעצת בעצם תעזור לנו ליצוק תוכן ולסייע גם בתהליך העבודה, בתיעדוף, בפעולות שנוקטים - הלכה למעשה, לקחת בעצם את כל הדברים שקבענו אותם ככה כיעד, כדבר גבוה, ולהוריד אותם - - -
חיים כץ: איפה הגדרתם את היעד, מתי להתחיל להפעיל את המערכת?
<ליאורה הירשהורן: בהחלטת הממשלה נקבע שתוך חודשיים בעצם מרגע שהחוק מתקבל.
חיים כץ: החלטת הממשלה מתי הייתה?
<ליאורה הירשהורן: דצמבר 2011.
<ליאורה הירשהורן: חודשיים מרגע שהחוק ייכנס לתוקף, זאת אומרת, מהרגע שהחוק ייכנס לתוקף, שר האוצר צריך למנות את חברי המועצה.
<ליאורה הירשהורן: זה לא שדברים לא קורים, בינתיים מאז החלטת הממשלה הוקמה המחלקה, נבנתה תכנית אסטרטגית שהוצעה גם לשוק לקבלת התייחסות.
חיים כץ: את יכולה לשים מצגת על מה נעשה מאז?
<ליאורה הירשהורן: לא הכנו מצגת.
חיים כץ: תכינו מצגת, תבואו מסודרים.
<ירון גולן: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
<ירון גולן: בדיון הקודם שלחנו את התכנית.
<ליאורה הירשהורן: במענה לשאלתך, אנחנו לא מדברים פה על איזשהו קרן כספית שעכשיו צריך לחלק בה את הכספים, אלא על מועצה שמייעצת למחלקה בדרכי הפעולה שלה.
יעקב מרגי: בסעיף 17א כתוב – "לגבי קידום החינוך בישראל בהתחשב בתכליות חוק זה".
יעקב מרגי: תכלית החוק כפי שאני מבין אותו, אלא אם כן תתקני אותי, קידום החינוך הפיננסי, והקמת מועצה לחינוך פיננסי, את לא נגעת בשום מלה, בכל מה שקשור לא דיברת על החינוך הפיננסי.
יעקב מרגי: אסביר לך למה, ואני חושד בזה, קודם כל חינוך פיננסי - נכון שהמלה היא פיננסי, אבל הדגש היא על החינוך.
יעקב מרגי: יש תהייה למה זה בכלל במשרד האוצר.
יעקב מרגי: אני נצמד לתכליות החוק, אל"ף, למה זה במשרד האוצר.
יעקב מרגי: כשאני רואה מיהם הנציגים שהולכים לשים פה, דוגמה, אני מסתכל ורואה שלושה נציגי גופים פיננסיים ומתווכים פיננסיים, לעומת זאת, בגופים אחרים זה קמצנות, הצרכנים שתיים, נציג משרד החינוך אחד או עובד משרדו, הכול מינורי.
יעקב מרגי: כשאני לוקח את זה יחס רוב, עוד פעם לפריץ, סליחה על המושג המושאל, את הרוב בוועדה המייעצת, את קוראת לזה, זה לא ועדה מייעצת, זו מועצה ציבורית.
יעקב מרגי: לכן אם אתה שואל אותי, אדוני היושב ראש, צריך באמת ללמוד להיכנס לזה, לא בושה להחזיר אותה, לראות פה מה תכליות החוק, אם באמת זה באמת בא לשרת את תכליות החוק, הערכה שלי זה עוד פעם בא לחזק את הגופים הפיננסיים שעוד פעם יהיה להם עוד יותר כוח לשחק בכספים שלנו.
חיים כץ: מה אתה מבקש?
יעקב מרגי: אני מבקש קודם כל בסעיפים לתת ביטוי יותר למשרד החינוך, יותר לצרכנים במועצה המייעצת.
חיים כץ: אתה רוצה לשנות את מבנה המועצה.
יעקב מרגי: ודאי של המועצה הציבורית.
יעקב מרגי: אם זה חינוך, אני חושב הציבור פה צריך לקבל ביטוי יתר במועצה הציבורית.
יעקב מרגי: ובכלל, משרד החינוך צריך לקבל פה ביטוי יותר חזק, יותר גבוה מאשר למשרד האוצר.
חיים כץ: תראה, אם שר האוצר ממנה את כל ה-12 חברים.
יעקב מרגי: אז לא צריך, למה הוא צריך מועצה ציבורית?
עדי קול: הקרן עבדה מ-2011, נכון?
חיים כץ: לא עבדה.
עדי קול: סליחה, המחלקה עבדה באיזה מימון?
<נירית גדסי: אני מנהלת המחלקה לחינוך פיננסי.
חיים כץ: בבקשה, לא מנהלים דו-שיח בשולחן תוך כדי דיון, נעשה את זה מסודר, למרות שאנחנו אחרי החופש.
חיים כץ: אני שואל אותך, אם שר האוצר באמת ממנה את כל ה-12 חברים, זה כל כך חשוב אם הוא בוחר אחד מפה, אחד מפה?
יעקב מרגי: אם אני נותן לשלושה גופים פיננסים הם משפיעים, נותנים ביטוי.
יעקב מרגי: אני לא מערר על זה שהוא צריך למנות.
יעקב מרגי: אנחנו מכירים בחוקים רבים השר הייעודי ממנה מועצה מייעצת.
יעקב מרגי: גם שם הוא כפוף לכל מיני כללים שלא נובעים – "מן היקב ומן הגורן, אלא מפנים אותו - - - אני מצפה שאכן נציגי צרכנים יקבלו ביטוי, אנשי משרד החינוך יקבלו ביטוי.
חיים כץ: מה זה שני עובדים של משרד ממשלתי סעיף 5 של תאגיד שהוקם בחוק או של חברה ממשלתית לפי המלצת הגורם האחראי באותו משרד - מה זה?
יעקב מרגי: - - - פרנסה.
<ירון גולן: אני רוצה לחדד כי נראה לי שיש בלבול.
<ירון גולן: אמנם הכותרת היא חינוך פיננסי, אבל לא הכול נמצא במשרד החינוך.
<ירון גולן: לצורך העניין, אם עכשיו עושים אוריינות פיננסית - - -
חיים כץ: אתה לא עונה למה ששאלתי.
חיים כץ: שאלתי אותך מה זה סעיף 5?
<ירון גולן: סעיף 5 אומר שלדוגמה עכשיו מתרכזים באוכלוסייה מבוגרת בישראל - - -
חיים כץ: כמה חברות ממשלתיות יש?
<ירון גולן: כמה יש בישראל?
חיים כץ: יש בערך 100.
חיים כץ: הוא יבחר משתי חברות ממשלתיות מישהו וימנה אותו?
חיים כץ: או שמישהו אחר ימנה מהרשות, מרשות החברות?
<ירון גולן: הכוונה היא למנות בהתאם לצורך.
<ירון גולן: למשל, אם עכשיו עובדים על חינוך לאוכלוסייה - - -
חיים כץ: אבל ביקשתם פה תחום רחב סתם, לא מוגדר.
חיים כץ: מה זה סעיף 5, שני עובדים של משרד ממשלתי של תאגיד שהוקם בחוק או של חברה ממשלתית – חברה לעשבי בר מתאימה פה לצורך העניין?
<ירון גולן: אפשר כמובן להוסיף בסייפא שעניינו בתחום החינוך הפיננסי, אבל הכוונה היא - - -
חיים כץ: אני לא יודע מה הכוונה.
<ירון גולן: לדוגמה, עובדים עכשיו על אוריינות פיננסית לגיל השלישי, לאוכלוסייה המבוגרת, אז המשרד לאזרחים הוותיקים הוא המשרד הרלבנטי.
חיים כץ: מה זה נוגע לחברות ממשלתיות אם כך?
חיים כץ: אז למה כתבתם בחוק, אתם לא עושים דברים סתם.
חיים כץ: מה זה נוגע לתאגידים?
יעקב מרגי: הסייפא של הסעיף כמו שמכוון היושב ראש - - -
עדי קול: אפשר נציג זמני בהתאם לנושא שאתם דנים בו, למה צריך חבר קבוע מתאגידים ממשלתיים?
<ירון גולן: לא, אנחנו לא אמרנו שיהיה קבוע.
עדי קול: אם אתם רוצים לדון ב- - -
חיים כץ: אנחנו מדברים על 12, הם יהיו קבועים.
<ירון גולן: כן, אבל אם תמשיכו בהמשך ההצעה יש באמת אפשרות למנות.
חיים כץ: למה למנות?
חיים כץ: תזמינו לדיון, ניתן לבן אדם את דעתו, הבן אדם יציע, יגיד את מה שיש לו להגיד, יילך הביתה.
<ירון גולן: חשוב שהגוף הרלבנטי יהיה חבר במועצה בזמן שדנים בנושא שהוא בעצם חלק מהנושאים שבאחריותו בתחום הממשלה, ולכן שמו אותו כחבר במועצה.
<דוד גולדברג: אני רואה חשבון.
חיים כץ: בבקשה תענה על השאלה ששאלתי על החברות הממשלתיות.
<דוד גולדברג: גם, בוודאי.
<דוד גולדברג: ראשית, הנושא חשוב מאוד, זה נושא שנמצא כמה שנים על השולחן, זה נושא שהוא בין המרכיבים של המאבק בהון השחור, הנושא הזה הוא אחד המרכיבים החשובים כי החינוך הפיננסי צריך לבוא עוד מחטיבת הביניים כדי שיגדל דור שיבין מה משמעות של חסכון במסים במדינת ישראל.
<דוד גולדברג: לשכת רואי חשבון נתנה, שלחה רואה חשבון שלימדו בחטיבות הביניים בכיתות אחת לשבוע, אחת לשבועיים, ילדים מדהימים שקיבלו מונחם על חסכון, מס וכו'.
<דוד גולדברג: מכאן אני בא לשאלה ואני מסכים, הרכב הוועדה לא ברור לי, מדוע?
<דוד גולדברג: כי הייתי מצפה שבוועדה כזו יהיה למשל נציג רשות המסים ונציג לשכת רואה חשבון, כי במה אמורים לדבר בחינוך פיננסי?
<דוד גולדברג: – אחד, בנושא של מסים, אני חושב שרשות המסים ולשכת רואה חשבון יכולה לתרום המון.
<דוד גולדברג: שניים, בנושאים של חסכון, וחסכון משפחתי בנושא של תצרוכת אני חושב שרואה חשבון יכול לתרום המון.
<דוד גולדברג: שלוש, בכל הנושא של מאקרו-כלכלה, ומיקרו-כלכלה בבית, אני חושב שרואה חשבון יכול לתרום המון, ואני בהחלט מסכים שנציגי ציבור נוספים שייכנסו לוועדה כזאת יתרמו מהפרקטיקה לאותם ילדים, לאותו דור שגדל, שיבינו מה ההשלכות בין עסקים, מסים, ביקורת, חינוך, חינוך פיננסי כולל.
חיים כץ: לא ענית על החברות הממשלתיות.
חיים כץ: גילוי נאות, אני בא מחברה ממשלתית.
<דוד גולדברג: ישנם בערך כ-60, 65 חברות ממשלתיות.
חיים כץ: יותר.