GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: הסעיפים שדיברנו עליהם למענק נישואין – זה הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: הסעיף הבא – זה הסעיף של גיל 45.
<גלי עציון: לגבי תחילת קבלת זכויות – כשמדברים על חייל גיל הפרישה שלו הוא לא גיל פרישת חובה.
<גלי עציון: צריך, בעצם, לעשות את החלוקה לא בגיל פרישת חובה, אלא בגיל שחיילים יוצאים לפנסיה.
חיים כץ: כל חייל יוצא בגיל אחר.
<גלי עציון: אבל בכל זאת, אף חייל לא יוצא בגיל 67.
חיים כץ: אם הוא לוחם, אם הוא טכני - - -
<גלי עציון: אנחנו מדברים על תקופה של בין גיל 45 לגיל 47 ועד 50.
<גלי עציון: אני מזכירה שמסתמכים על אלמנט ההסתמכות.
<גלי עציון: אשת החייל שצברה אתו ציפתה להתחיל לקבל את הזכויות מכוח הצבירה שלו לא בגיל 67 ולכן במקרה הספציפי גיל 67 לא משקף את המצב.
<אסי מסינג: אני רק מדגיש את מה שאמרתי בפעם הקודמת, וגם לפני כ-10 דקות.
<אסי מסינג: בכל מה שקשור לחוק שירות הקבע, אם הפרישה היא פרישה בפיטורין, החלוקה מתבצעת, יכולה להתבצע – מיידית.
<אסי מסינג: בכל מה שקשור לנכות, ההתייחסות היא בדומה למה שיש בחוק הגמלאות לגיל 67 כברירת מחדל, ויש אפשרות לקבוע גיל מוקדם יותר, שלפיו, בפרישה שלו - - -
<גלי עציון: אני רוצה להבהיר - -
חיים כץ: הבהרת מצוין.
<נעה בן שבת: המצבים של קצבת שאירים - הם מתחלקים, גם כן, מגיל פרישה - - -
<אסי מסינג: קצבת השאירים היא קצבה שמתייחסת - - אם הוא נפטר כחייל אז ברירת המחדל היא כמו כל יתר האחרים.
<אסי מסינג: אין לו זכות מוקנית לפרישה מוקדמת.
<ענת מימון: "(12) בסעיף 28 – (א) האמור בו יסומן "(א)"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.
<ענת מימון: "; (13) בסעיף 29 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון"; (ב) בסופו יבוא: "(ג) הוראות סעיף קטן (א) לעניין מענק לבן זוג יחולו גם לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, שאינו מקבל קצבת שאירים בגלל האמור בסעיף 28 או בפסקה (1א) לסעיף 25(א)" - וכאן הורדנו את הסיפה.
<ענת מימון: (14) סעיף 30 – בטל; (15) בסעיף 47, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), ניתן פסק דין לאיזון בין פרוד של קבע לבין חייל או זכאי לקצבת פרישה, יהיה הפרוד של קבע רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי הסעיף הקטן האמור, רק אם מתקיימים לגבי פסק הדין כל אלה: (1) נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר מהמועד שבו חלה הפרידה של קבע ; (2) נקבע בו כי אילולא פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה היתה קצבת הפרישה מחולקת בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה לבין הפרוד של קבע באופן שהיה מועבר לפרוד של קבע שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או לחייל לאחר פרישתו, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור כאמור בפסקה (1) אינו עולה על מחצית השיעור המשותף; (3) לא נקבע בו כי האמור בפסק הדין יחול רק לעניין האמור בפסקה (2) ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה.
<נעה בן שבת: זה מצב של תביעה ישירות לגמלאות של הפרוד של קבע.
<נעה בן שבת: בפסקה (3) אנחנו אומרים שיש מצב שיכול להיות שיש מצב שזה רק לגבי קצבה ולא לגבי פטירה, אולי זה פחות רלבנטי לפסק דין לגבי איזון שניתן לאחר פטירה.
<נעה בן שבת: פסק הדין לאיזון - - - שאנחנו נמצאים במצב של פטירה.
<אסי מסינג: יכול להיות שזה מיותר.
<נעה בן שבת: זה מופיע גם בחלק של שירות המדינה.
<אסי מסינג: היא מופיעה?
<ענת מימון: "(16) אחרי סעיף 47 יבוא: "בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 47א.
<ענת מימון: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לממונה בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין: (1) נקבע בפסק הדין כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד; (2) נקבע בפסק הדין כי קצבת הפרישה תחולק בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר באופן שלבן הזוג לשעבר יועבר שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או שתשולם לחייל לאחר שיפרוש, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.
<נעה בן שבת: אני אמשיך בקריאה: "(ב) נפטר החייל או הזכאי לקצבת פרישה לפני שהגיש בן זוגו לשעבר בקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א), יהיה בן הזוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי סעיף 47 גם בלי שהגיש בקשה לרישום פרטי פסק הדין לפי סעיף זה, ובלבד שמתקיימים לגבי פסק הדין התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), ולעניין בן זוג לשעבר של זכאי לקצבת פרישה – גם טרם חלפו, במועד הגשת הבקשה, שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין.
<נעה בן שבת: " רישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 47ב.
<נעה בן שבת: (א) הוגשה לממונה בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים בסעיף 47א, ירשום הממונה ברישומיו, בהתאם לקבוע בפסק הדין, בין השאר, את כל אלה: (1) משך התקופה המשותפת ומועד הפירוד; (2) השיעור להעברה; (3) האם נקבע בפסק הדין כי האמור בו יחול רק לעניין העברת שיעור מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של החייל או הזכאי לקצבת פרישה; (4) האם נקבע בפסק הדין כי מתקיימים התנאים לפי סעיף 12א(ב)(1) שבהם נדרשת הסכמתו בכתב של בן זוגו לשעבר של החייל לבחירת החייל בקבלת מענק שחרור, כאמור באותו סעיף; (5) האם נקבע בפסק הדין כי העברת חלק מהקצבה המלאה לבן הזוג לשעבר במקרה שהחייל זכאי לקצבת פרישה לפי סעיפים 10(א)(2) או (3) או 12א תהיה בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע החייל לגיל אחר מגיל פרישת חובה, כאמור בסעיף 62א(ב)(2)(ב), ואילך; (ב) הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך ישלח לחייל או לזכאי לקצבת פרישה, ולבן זוגו לשעבר, הודעה בדבר רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א) בתוך 14 ימים בדואר רשום או בדרך נוספת שקבע השר לפי סעיף 47ג.
<נעה בן שבת: (ג) לא יראו החלטה לפי סעיף זה בבקשה לרישום, כהחלטה לעניין סעיף 48.
<נעה בן שבת: תקנות לעניין בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני והודעה על רישום כאמור 47ג.
<נעה בן שבת: (א) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה: (1) בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47א, פרטיה והמסמכים שיצורפו אליה ובכלל זה אופן הגשת הבקשה ופרק הזמן המירבי ממועד הגשת הבקשה ועד רישום פרטי פסק הדין; (2) אגרה בעד הגשת בקשה כאמור בפסקה (1); (3) הודעה על רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47ב, ובכלל זה המועד למתן הודעה כאמור ואופן מסירתה; (4) דיווחים שיימסרו לבן זוג לשעבר אשר הגיש בקשה כאמור בפסקה (1), לרבות לעניין אופן מסירתם והמועדים למסירתם, וכן לעניין הפרטים שייכללו בדוחות ובכלל זה פרטים לגבי גובה הקצבה המלאה לאחר הפחתה כאמור בסעיף 21א(א) והסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה בהתאם לסעיף 62א.
<נעה בן שבת: (ב) תקנות לפי סעיף קטן (א)(2) יותקנו בהסכמת שר האוצר."; אלה תקנות לעניין האגרות.
<נעה בן שבת: פסקה 17 מדברת על סעיף שממילא תוקן לפני זמן קצר.
<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "(18) אחרי סעיף 62 יבוא: "העברת חלק מקצבת פרישה לבן זוג לשעבר 62א.
<נעה בן שבת: (א) על אף האמור בסעיפים 56 ו-62, ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר, ונרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 47ב, יחולו ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: (1) במועד שבו משולמת לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מתוך הקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בגובה ההפרש שבין מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה לבין מחצית מסכום ההפחתה כאמור בסעיף 14א(א), ואם מתקיים סייג מהסייגים להפחתת קצבת הפרישה כאמור בסעיף 14א(ב) – סכום בגובה מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה (בסעיף זה – הסכום המועבר לבן זוג לשעבר); (2) ביקש הזכאי להוון לסכום חד פעמי שיעור מהסכום המועבר לבן זוגו לשעבר והתקבלה הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר בהתאם להוראת סעיף 69(2)(ג), יועבר לבן זוגו לשעבר של הזכאי הסכום המהוון בשיעור מהסכום המועבר לבן הזוג לשעבר, במועד שבו משולם לזכאי הסכום המהוון באותו שיעור מהסכום הנותר בידי הזכאי (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) – (1) נרשמו פרטי פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני, לא יועבר לזכאי חלק הקצבה שלגביו נרשמו הפרטים מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש שלאחר מועד הרישום ואילך, וחלק זה לא ישולם לו אלא אם כן נמחקה ההערה או אם נפטר בן הזוג לשעבר; חלק הקצבה האמור יועבר לבן הזוג לשעבר במועד לתשלום הקצבה שלאחר שחלפו 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה בדבר רישום של פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47ב(ב); (2) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי לפי סעיפים 12א או 10(א)(2) או (3) סכום כאמור בסעיף קטן (א), אלא מתוך הקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד אחד מהחודשים כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך – (א) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל פרישת חובה; (ב) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל אחר שנקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ובלבד שאינו נמוך מגיל 60 או לגבי זכאי שהיו מתקיימים בו התנאים לפי סעיף 12(1) או (2) ליציאה לקצבה, אילולא יצא לקצבה לפי סעיפים 12א, 10(2) או (3) – הגיל הקבוע לגביו,
<נעה בן שבת: בהתאם לחודש לידתו, בחלק ב' בתוספת ;" שוב – אנחנו מדברים על מי שמקבל קצבת נכות ומאיזה גיל תהיה זכאות לחלוקת הקצבה, קצבת הפרישה.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים – או מגיל פרישת החובה או מגיל אחר שנקבע על ידי פסק הדין, שהוא או גיל 60 או הגיל שהוא היה יוצא לקצבה.
<נעה בן שבת: זה אותן אפשרויות לצאת לקצבה מרצון, אחרי 25 שנות שירות, או 25 שנות שירות והגעה לגיל מסוים.
<שרון שביט-כפתורי: אני מאיגוד קופות הגמל.
<שרון שביט-כפתורי: רציתי שוב להתייחס לנושא האגרה, מטעם קופות הגמל.
חיים כץ: זה כבר עבר.
<ג'ני לובובסקי: הערה קטנה לגבי הסיפה של סעיף קטן (ב).
<ג'ני לובובסקי: ההפניה לגבי הגיל הקבוע לגביו בחודש בתוספת היא רק לפי מי שפרש לפי סעיף 12(2), כי לגבי סעיף 12(1) אין גיל.
<ג'ני לובובסקי: פשוט אין שם הפניה לתוספת.
<ג'ני לובובסקי: זה יכול להיות גיל נמוך יותר.
<נעה בן שבת: "(3) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), אם התקבל צו של בית משפט המונע את ההעברה עד למועד תשלום הקצבה באותו חודש.
<נעה בן שבת: (ג) (1) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי, מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, לא ניתן לשעבוד או להעברה לאחר בידי הזכאי, אלא בהסכמה בכתב של בן הזוג לשעבר ובכפוף להוראות כל דין.
<נעה בן שבת: (2) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, יראו אותו לעניין עיקול לפי כל דין בלבד, ככספים שלהם זכאי בן הזוג לשעבר.
<ענת מימון: "(19) בסעיף 65 – (א) בכותרת השוליים, בסופה יבוא "או בן זוג לשעבר"; (ב) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "ולעניין קצבת פרישה – גם לבן זוגו לשעבר של אותו אדם שהיה מועבר לו חלק מהקצבה לפי הוראות סעיף 62א אילולא נשללה מאותו אדם הקצבה או הופסק לו תשלומה.
<נעה בן שבת: זה המקרים שבהם אפשר לשלם קצבה למרות שהיא נשללה מהזכאי.
<ענת מימון: "(19א) בסעיף 67ו, בסופו יבוא, ורשאים הם לקבוע הוראות בדבר חלוקת הזכויות לגמלאות כאמור בין החייל החדש שפרש ובין בן זוגו לשעבר שניתן לגביו פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני".
<נעה בן שבת: אנחנו ביקשנו להוסיף את הסעיף זה – סעיף 67ו מתייחס למקרה של חייל חדש, אנחנו מדברים על חיילים חדשים שהחוק לא חל עליהם והם לא זכאים לפנסיה תקציבית, אבל יש סעיף 67ו אומר שתתיכן אפשרות שתשולם להם הפנסיה, פנסיה שכיום כנראה משולמת - - -
חיים כץ: את מדברת על ביצה שעדיין לא נולדה.
<נעה בן שבת: אז כיוון שזו ביצה שעדיין לא נולדה, אבל אם יהיו הוראות לעניין הפנסיה אז שתהיה גם אפשרות לקבוע הוראות לעניין חלוקת החיסכון הפנסיוני - - -
חיים כץ: כרגע – עוד לא נולדו.
<נעה בן שבת: כרגע רק צריך להבהיר שלגבי חייל חדש, כמו לגבי עובד חדש, חלות ההוראות של החלק הכללי, אבל אם ייקבע איזה מעמד מיוחד לפנסית הגישור שהוא לא מעמד לפנסיה, אלא - - -
<אסי מסינג: אכן זו ביצה שעדיין לא נולדה ובמובן הזה לא בהכרח בטוח, לאור כל ההערות שנשמעו, שקצבת הגישור אכן צריכה להיכנס במסגרת הזו, ולכן ייתכן שיש מקום להשאיר את זה לתיקון מאוחר יותר.
חיים כץ: נכון, אנחנו עדיין לא שם.
חיים כץ: אנחנו מדברים על גירושין של אנשים שעוד לא התחתנו.
<נעה בן שבת: אבל יש אנשים שמקבלים היום פנסית גישור, לא?
<אסי מסינג: בצה"ל, למיטב ידיעתי - - -
חיים כץ: איך יכול להיות?
חיים כץ: הוא התחיל אחרי שנת 2004, לפני 9 שנים.
חיים כץ: איך הוא מקבל פנסיה?
חיים כץ: באיזה גיל הוא היה?
<ג'ני לובובסקי: אם מישהו התגייס לשירות קבע בגיל מאוחר, ואז אחרי 10 שנים הוא הגיע לגיל 42, נניח, שנכון להיום זה הגיל הקבוע לגביו.
חיים כץ: אין חיה כזו.
חיים כץ: אנחנו יוצרים פה כלום מכלום.
<ג'ני לובובסקי: אני חושב שיש מקום להוסיף את הסעיף הזה, הוא מנוסח באופן מאד כוללני, ובשלב זה, זה מספיק.
<אסי מסינג: במידת הצורך, כשיהיה צורך, נעשה תיקון חקיקה כולל לכל העניין.
<נעה בן שבת: הוא בסך הכל הסמכה, כרגע.
<אסי מסינג: אבל הוא קובע מעמד, עמדה, שהיא מיוחדת רגע לקצבאות הגישור לחיילי צה"ל ביחס לכלל האנשים במשק, ואני לא הייתי מציע לעשות את זה במסגרת הזו.
<ג'ני לובובסקי: אבל אכן יש מעמד מיוחד לצה"ל מול כלל האנשים במשק, כשמדובר בקצבאות גישור, ואני חושבת שכן יש מקום להכניס את זה.
<אסי מסינג: אני מציע להשאיר את זה לשלב מאוחר יותר.
<אסי מסינג: לא בוער, כרגע.
<נעה בן שבת: למרות שזה מאד דומה לפנסיה המשולמת לחייל - - -
חיים כץ: זה בכלל לא דומה לתקציבית.
חיים כץ: ממש לא דומה.
חיים כץ: פה הוא לא יודע מה יהיה, את לא יודעת איזו פנסיה תהיה לו, את לא יודעת מה יהיה המקדם, את לא יודעת כלום.
חיים כץ: בפנסיה תקציבית את יודעת את הנוסחה, יודעת מה הכסף.
חיים כץ: פה, הדבר היחיד שאת יודעת זה כמה כסף יקחו קופות הגמל שמנהלות את העסק.
<נעה בן שבת: ופנסית הגישור הגישור נגזרת מהמקדמים האלה, העתידיים?
חיים כץ: מהכל.
<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: ”(20) בסעיף 69, בפסקה (2), במקום הקטע החל במילים "ובלבד שלא יותר" ועד "קיצבת השאירים" יבוא "ובלבד – (א) שלא יותר היוון של למעלה מעשרים וחמישה אחוזים ממנה; (ב) שהיוון של קצבת פרישה לא יביא בחישוב קצבת שאיריו של הזכאי לפי סעיף 25 לידי הפחתת קצבת השאירים; (ג) שלא יותר היוון של שיעור מתוך הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כאמור בסעיף 62א, אלא אם כן ביקש הזכאי לקצבה להוון את אותו שיעור גם מתוך החלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר ההעברה, בעד אותה תקופה, וניתנה לכך הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.
<ענת מימון: " עד כאן סעיף 25.
חיים כץ: אנחנו נצביע על סעיף 25.
<אסי מסינג: בקשר להערה של להוריד את פסקה (3) בכל מה שקשור לפסק דין לאיזון – אולי בכל זאת יש מקום להותירה, כי ייתכן וליורשים האחרים יהיה משהו להגיד בהקשר הזה - - -
חיים כץ: נדבר על זה כשנדבר על המחלוקות.
<נעה בן שבת: זה דבר שהוצבע.
<אסי מסינג: במקום אחד הוצבע כך ובמקום אחד – אחרת.
חיים כץ: אז נעשה רביזיה, ונשנה, ונעשה את הכל מסודר.
חיים כץ: תבדקו את העניינים.
<נעה בן שבת: סעיף 26 – אחת המחלוקות היותר יסודיות שהיו, אז אנחנו רוצים להביא אותה בדיון הקודם, יחד עם הסעיפים האחרים - - -
חיים כץ: בנושא של המיסוי?
חיים כץ: אז תדלגי על המיסוי.
<ענת מימון: "פרק ו': הוראות שונות ביצוע ותקנות 27.
<ענת מימון: השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
<ענת מימון: שמירת דינים 28.
<ענת מימון: אין בהוראות חוק זה וכן בהוראות פרק ה' כפי שהוחלו בהסכם המאמץ את חוק הגמלאות כדי לגרוע מהוראות כל דין לעניין חלוקה בין בני זוג של תשלומים בשל פרישה מעבודה אשר לא נקבעו לגביהם הוראות לפי פרקים ג', ד' או ה'.
<ענת מימון: איסור התניה 29.
<ענת מימון: (א) ההוראות לפי חוק זה וכן הוראות פרק ו' כפי שהוחלו בהסכם המאמץ את חוק הגמלאות אינן ניתנות להתניה.
<ענת מימון: (ב) אין באמור בסעיף קטן (א) כדי למנוע מבני זוג להסכים ביניהם על חלוקת חיסכון פנסיוני שלא בהתאם להוראות לפי חוק זה, ובלבד שחלוקה כאמור לא תיעשה באמצעות גוף משלם ולא יחולו לגביה ההוראות לפי חוק זה".
<נעה בן שבת: אולי רק נגיד לגבי הסעיפים 28 ו 29 – הצעת החוק הזו מדברת על מצב מסוים שבו יש פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בן זוג אחד ובן הזוג לשעבר רשם את פסק הדין ומבקש לפעול על פיו כדי להפעיל את האפשרות לקבל את הקצבה, את הזכויות מאותו גוף שמשלם את הקצבה.
<נעה בן שבת: זה לא ממצה את כל האפשרויות של בני הזוג, הם יכולים להחליט על כל דרך אחרת לחלוקת הזכויות ביניהם.
חיים כץ: נצביע על 27, 28, 29.
חיים כץ: סעיפים 29-27 התקבלו.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים את הוראות התחילה והתחולה – נוכל להתייחס אליהם, אבל יש פה את האפשרות, ודובר פה קודם על כך שצריכים להישמר הזכויות של מי שקיבלה פסק דין למזונות.
<נעה בן שבת: אז אולי נקרא את סעיף 30, גם אם נצטרך אחר כך לתקן את הסעיפים - - -
חיים כץ: אתם תדונו ותתקנו ונבוא מוכנים.
<נעה בן שבת: אז אולי נחזור לכמה עניינים – שכבר בינתיים סגרנו בינינו והם נשארו פתוחים.
<נעה בן שבת: בסעיף 6, הכיסוי הביטוחי.
<נעה בן שבת: עמוד 11.
<נעה בן שבת: היתה בסעיף 12 הוספה – סעיף קטן (ה1).
<נעה בן שבת: כתוב כך: "הוראות סעיף 9(ב)(1) ו-(2)...", אנחנו מדברים כרגע על רישום הערה על פסק דין שהמשמעות שלה היא שחלק מהסכום יועבר לחשבונו של בן הזוג - - -
חיים כץ: הערה בטאבו.
<נעה בן שבת: הערה ברישומי קופת הגמל, שבעצם הסכום עומד להיות מועבר לבן הזוג, אם הכל ילך כשורה, תוך 45 ימים.
<נעה בן שבת: השאלה מה קורה עם הכיסוי הביטוחי לסיכוני מוות שעלותו מושפעת מהיתרה הצבורה.
<נעה בן שבת: במקרים האלה, מה שמוצע הוא שכבר מאותו מועד, מועד רישום ההערה, כיוון שאנחנו מדברים על עוד 45 ימים שהסכום הזה יועבר, אז כבר עכשיו יחולו אותן הוראות שבסעיף 9(1) ו-(2), שבעצם, המשמעות שלהן היא שהכיסוי הביטוחי נשאר בעינו, העלות שלו בעצם גדלה, בגלל שבחשבונו של החוסך נשאר פחות כסף, ונשמרת לו המטריה הרחבה.
חיים כץ: למה העלות גדלה?
<אסי מסינג: היא מחושבת לפי היתרה הצבורה לאחר - - -
חיים כץ: קליפות של גרעינים, זה כלום.
חיים כץ: אל תשחק אתנו בזוטות.
חיים כץ: כמה עולה הביטוח על כל הסכום?
<אסי מסינג: מה זה משנה?
<אסי מסינג: המשמעות האחרת היא שעמיתים אחרים יסבסדו אותו.
חיים כץ: זה כלום.
חיים כץ: הזמן שאנחנו מקדישים פה למספרים האלה - - -
<אסי מסינג: לכן גיבשנו פה הסדר שאומרת שברירת המחדל היא שהכיסוי הביטוחי שלו נשאר כמו שהוא, והוא מתומחר בהתאם, והוא רשאי, כמובן, להפחית אותו, אם הוא רוצה.
<אסי מסינג: אם הוא בוחר בצורה מפורשת.
<נעה בן שבת: השאלה אם ברירת המחדל היא הכיסוי הביטוחי או השארת - - -
חיים כץ: כמה זה עולה?
<נעה בן שבת: אז אם זה לא עולה – שישלם את ההפרש.
<מלכיאל רחמים: אני מאיגוד קופות הגמל.
<מלכיאל רחמים: מה זה משנה?
<מלכיאל רחמים: לאדם היתה יתרה - - -
חיים כץ: זה משנה, זה משנה.
חיים כץ: כמה עולה כיסוי ביטוחי, באחוזים?
<מלכיאל רחמים: אני לא יודע בעל פה.
<מלכיאל רחמים: מה שחשוב – ברגע שזה מתחלק, המחיר עולה.
חיים כץ: כמה אחוז עולה הכיסוי הביטוחי?
חיים כץ: 2.5 זה עם אובדן כושר עבודה.
חיים כץ: אתה מדבר על מספרים שהם כלום.
<מלכיאל רחמים: אין קשר בין אובדן כושר עבודה למוות.
<מלכיאל רחמים: מה שאומר אסי מסינג הוא 100 אחוז נכון.
חיים כץ: אני לא חושב שזה כסף.
<מלכיאל רחמים: זה כסף, בטח שזה כסף.
חיים כץ: אתם, בקופות המבצעות – בואו תגידו לי כמה עולה הביטוח.
חיים כץ: אתה יודע להגיד?
<עידו רחמני: אני רואה חשבון ומומחה פנסיוני, עצמאי.
<עידו רחמני: אני אוכל להגיד משהו שקשור לביטוח הזה.
<עידו רחמני: באותה תקופה שכביכול יש סבסוד צולב על חשבון העמיתים, הרי בדרך כלל הוא משלם גם על זה שהוא עדיין נשוי, ומשלם על זה עמלה.
<עידו רחמני: בדרך כלל, קרנות הפנסיה, כאשר אדם מתרגש לא מתחשבנות אתו ולא מחזירות לו את העלות שהוא שילם.
<עידו רחמני: אז זה די לפעמים גם מקזז.
<עידו רחמני: אם כבר אתה מדבר על הסבסוד הצולב הזה אז תחזיר אחורה את הגלגל, תחזיר את מה שהוא שילם גם עבור אשתו.
חיים כץ: ואם הוא בפנסיה תקציבית?
<עידו רחמני: דיברתי על צוברת חדשה, עכשיו.
<אסי מסינג: אני אחזור – כל מה שמוצע כאן, בין אם מדובר בסכומים קטנים או סכומים גדולים - - -
חיים כץ: מדובר פה בסכומים מזעריים שהדיון פה לא שווה, עליהם.
<אסי מסינג: - - לקבוע הסדר.
<אסי מסינג: הרי ברירת המחדל היתה, אלמלא היינו קובעים כאן משהו שהכיסוי הביטוחי שלו היה יורד.
<אסי מסינג: מה שקבענו כאן זה לשמר את היקף הכיסוי הביטוחי עם העלות, שמתומחרת בהתאם, והעמית רשאי, כמובן, בכל רגע נתון, לשנות את היקף הכיסוי הביטוחי.
<אסי מסינג: נדמה לי שזה ההסדר המאוזן ביותר, הוא לא בא על חשבון אף אחד אחר.
חיים כץ: ואז פונים אליה ומבקשים להשלים - - -
<אסי מסינג: לא פונים אליה.
<אסי מסינג: ברירת המחדל זה שזה מנוכה במקור.
<אסי מסינג: אין צורך באינטראקציה.
<אסי מסינג: מודיעים לעמית על העניין הזה, והוא רשאי, כמובן, לשנות - - -
נע<נעה בן שבת: - - להתייחס לכיסוי הביטוחי שיישאר כפי שהיה.
<אסי מסינג: אם לא נתייחס – התוצאה תהיה שהכיסוי הביטוחי יירד.
<אסי מסינג: לכן אני מציע כן לייצר את ההסדר הזה, והעמית תמיד יוכל לבחור לשנות.
<אסי מסינג: הקופה תמסור לו הודעה בעניין הזה.
חיים כץ: העמית או בת הזוג?
<אסי מסינג: העמית.
<אסי מסינג: בת הזוג לא קשורה בכלל לסיפור הזה.
<אסי מסינג: היא לא מבוטחת.
<אסי מסינג: זה רק העמית.
חיים כץ: בסדר, אלה דברים שהם קליפות של גרעינים.
<נעה בן שבת: סעיף 9(ב) גם, התיקון המקביל לו, זאת אומרת – שהיינו צריכים לקרוא אותו קודם, זה בעמוד 14: "(ב)(1) לגבי עמית בקופת גמל שיש בה כיסוי ביטוחי לסיכוני מוות שעלותו מושפעת, בין השאר, מסכום היתרה הצבורה, לא יחול, כל עוד לא נמחקה ההערה, שינוי בכיסוי הביטוחי, ועלות הכיסוי הביטוחי תחושב בהתאם ליתרה הצבורה של העמית אילו הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר היה מועבר לחשבונו של בן הזוג במועד רישום ההערה, והכל אלא אם כן העמית ביקש, בהתאם להוראות הסדר החיסכון, לשנות את הכיסוי הביטוחי.
<נעה בן שבת: (2) הגוף המשלם ישלח הודעה לעמית בדבר השינוי בעלות הכיסוי הביטוחי כאמור בפסקה (1).
חיים כץ: הגוף המשלם לא ישלח.
חיים כץ: הבול יעלה לו יותר.
חיים כץ: לא ישחקו בזה.
<נעה בן שבת: אז אתם רוצים להוריד את זה?
חיים כץ: 45 יום הוא צריך להעביר את הכסף.
<אסי מסינג: מדובר על אחרי ההעברה, באופן קבוע, שהכיסוי הביטוחי - - - העיתוי הוא הוא כבר פחות חשוב, השאלה היא – שיהיה יידוע.
חיים כץ: בסדר, נאשר את הסעיפים האלה.
<נעה בן שבת: יש לנו עוד השלמה לזה: "ישלח הודעה לעמית בדבר שינוי בעלות הכיסוי הביטוחי כאמור בפסקה (1).
<נעה בן שבת: הממונה רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן משלוח ההודעה ותוכנה".
<נעה בן שבת: בעמוד 16 יש לנו את סעיף 10 – שבו, בסעיף קטן (ג) ההוראה המשלימה – "(ג) חלו הוראו סעיף קטן (ב), ועלות הכיסוי הביטוחי מושפעת, בין השאר, מסכו היתרה הצבורה, יהיו זכאים שאיריו של העמית לפי הסדר החיסכון לקצבה בגובה מכפלת הקצבה שהשאירים זכאים לה לפי הסדר החיסכון ביחס שבין שני אלה: (1) ההפרש שבין התחייבויות קופת הגמל ובין הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר; בסעיף קטן זה, התחייבויות קופת הגמל" – הסכום המהוון של קצבאות השאירים שקופת הגמל צפויה לשלם לשאיריו של העמית, כפי שהונח לצורך חישוב עלות הכיסוי הביטוחי לסיכוני מוות ערב פטירת העמית; (2) התחייבויות קופת גמל.
<אסי מסינג: כאן אנחנו מדברים בהסדר שמתייחס למצב שבו יש פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, והעמית נפטר בטרם פסק הדין נרשם, ובסיטואציה הזו אנחנו מחילים בכל זאת את פסק הדין, כפוף לכך שהחישוב של קצבאות השאירים של כלל הזכאים מביא בחשבון את העובדה שהסדר החיסכון מיועד לשלם לכולם ולכן מותאמים להם גם הקצבאות, בהתאם, לפי איזושהי מכפלה שקבענו כאן, ביחס בין ההתחייבויות של קופות הגמל לבין הסכום שמועבר.
<אסי מסינג: הוא מביא בחשבון את הסכום בסיכון.
חיים כץ: אנו מצביעים על סעיפים: 6(ה1) וסעיפים 9(ב) (1) ו-(2), וסעיף 10(ג).
חיים כץ: תודה, הסעיפים אושרו.
<נעה בן שבת: יש הגדרה של הסכום הנותר, הסכום הנותר – הגדרה מופיעה בעמוד 5, ואז היתה מחלוקת לגבי ההפחתה: "הסכום הנותר", בידי עמית או בידי גמלאי, במועד מסוים – אחד מאלה, לפי העניין: (1) לעניין העברה מתוך יתרה צבורה – היתרה הצבורה שהיתה נותרת בידי העמית באותו מועד לאחר ביצוע ההעברה כאמור; (2) לעניין העברה מתוך קצבת פרישה – סכום הקצבה שהיה נותר בידי הגמלאי באותו מועד, לאחר ביצוע ההעברה כאמור וההפחתה לפי סעיף 16(א); (3) לעניין העברה מתוך כספים שמושך עמית מקרן ותיקה או מקופת ביטוח ישנה קצבתית, שלא בדרך של קצבה – הסכום שהיה נותר בידי העמית באותו מועד, לאחר ביצוע העברה לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 14(א)(2) או (3), לפי העניין; (4) לעניין משיכת כספים בידי בן זוג לשעבר מתוך סכום הוני בקופת ביטוח ישנה – הסכום ההוני שהיה משולם באותו מועד, לעמית לאחר ביצוע התשלום לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 17;" אז על ההגדרה הזו אפשר להצביע.
חיים כץ: נצביע – מי בעד ההגדרה?
חיים כץ: ההגדרה התקבלה.
<נעה בן שבת: אז נשארו לנו כמה נושאים שעדיין אנחנו צריכים לחזור אליהם: הנושא של המיסוי, הנושא של השאירים, הנושא של הערכאות, והנושא של הוראות המעבר והתחילה.
חיים כץ: היום ח' באדר ב', ה-10 במרץ 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: על סדר היום תקנות הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים (דרישות, מיקום, שילוט ותקינות), התשע"ד-2014.
<ורדה אדוארדס: ראש מינהל הבטיחות במשרד הכלכלה.
<ורדה אדוארדס: חוק הצבת מכשירי החייאה קבע בין השאר שמחזיק מקום ציבורי יציב במקום הציבורי, במקום מרכזי ונגיש, מכשיר החייאה אחד לפחות וידאג לתקינותו, הכול בהתאם להוראות שקבע השר.
<ורדה אדוארדס: מה שעומד כרגע לפנינו, אלה תקנות שהן בעצם כוללות את ההוראות של השר לעניין מכשירי החייאה כאשר התקנות כוללות מספר נושאים.
<ורדה אדוארדס: הן מטפלות בין השאר באיזה סוג של מכשיר החייאה קביל על פי התקנה וזה מכשיר החייאה מסוג שרשם המנהל ממשרד הבריאות על פי חוק ציוד רפואי לפי ההגדרות שלהם.
<ורדה אדוארדס: המכשיר צריך להיות גם נייד וקל לנשיאה, סעיף 2 בתקנות.
<ורדה אדוארדס: אנחנו קבענו בתקנות חובה להצבת יותר ממכשיר החייאה אחד במקומות ששטחם גדול או שהם מרובי קומות.
יעקב ליצמן: מה זה גדול?
<ורדה אדוארדס: כתוב למשל שבבניין שבו מעל קומה אחת, בכל שתי קומות צמודות צריך להיות מכשיר החייאה אחד לפחות ובקומה שאורכה מעל 300 מטרים, כלומר, שיש מרחק הליכה גדול, יש צורך ביותר ממכשיר אחד.
חיים כץ: מה זה בניין?
<ורדה אדוארדס: זה כבר מוגדר בחוק.
<ורדה אדוארדס: החוק קבע באיזה מבנים ומוסדות נדרש להתקין מכשיר החייאה וזה כבר מפורט.
<ורדה אדוארדס: בחוק יש לנו רשימה ארוכה שכוללת קניונים, משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, שדות תעופה וכולי.
חיים כץ: למה לא רשום פארקים ציבוריים?
<ורדה אדוארדס: לא רשום, אבל כן רשום למשל מקומות רחצה.
חיים כץ: זאת כבר פעם שנייה שאני נוכח בפארק לאומי ברמת גן, בימי שישי אחר הצהרים, לפני כניסת השבת משחקים כדורגל ומישהו צונח ומת.
חיים כץ: לפני חודש קרה מקרה כזה.
חיים כץ: זה יותר חשוב מאשר בבית מלון.
חיים כץ: בפארקים ציבוריים, שם אנשים משחקים כדורגל, לפני חודש מישהו נפל ומת.
מיקי רוזנטל: אלה לא מקומות רבים אבל אלה מקומות מובהקים.
חיים כץ: בפארקים ציבוריים, שם משחקים כדורגל בימי שישי, צריך להיות מכשיר.
חיים כץ: בפארק לאומי לפני חודש מישהו נפל ומת ועד שמגן דוד הגיע, לקח זמן.
חיים כץ: יכול להיות שמכשיר כזה היה מציל את הבן אדם.
<ורדה אדוארדס: ניתן לעשות שינוי בחוק.
חיים כץ: לא בחוק.
חיים כץ: בתקנות.
<ורדה אדוארדס: הרשימה היא בחוק.
יעקב ליצמן: זה לא אומר שאין אפשרות להוסיף את זה.
מיקי רוזנטל: אפשר להוסיף בתקנות.
חיים כץ: אפשר להוסיף בתקנות שגם בפארקים ציבוריים יהיה מכשיר החייאה.
חיים כץ: לצערנו אין יותר מדי הרבה פארקים ציבוריים במדינת ישראל.
חיים כץ: אפשר להוסיף שבפארקים ציבוריים ישימו מכשירי החייאה.
מיקי רוזנטל: מעל גודל מסוים.
יעקב ליצמן: אפשר להוסיף מכשיר החייאה לממשלה?
יעקב ליצמן: הגשת הסתייגות?
יעקב ליצמן: נתמוך בזה.
חיים כץ: רק הסתייגות דיבור.
חיים כץ: אתה עכשיו עושה לי כאן משחקי קואליציה-אופוזיציה?