GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן גילאון: אתם צודקים, אנחנו אולי מטפלים בתנועה הקיבוצית כי תמיד הם העם הנבחר במובן הזה, ולכן כעם נבחר וכאור ליישובים האחרים, נקרא לזה ככה, תוכיחו את עצמכם.
אילן גילאון: אנחנו ממתינים, בעוד חודשיים, ממש בפתיחת המושב, אני כבר מודיע על ישיבה חגיגית כדי לחנוך את הנוסחה המשותפת שמצאתם.
אילן גילאון: איך אני יודע שיש הידברות, איתן?
אילן גילאון: כשאין תלונות.
אילן גילאון: אני לא יודע להגדיר סטטוטורית עם מי אתה צריך להידבר, אין שום ארגון שאני יכול להגדיר אותו, אבל ברגע שאין תלונות אז הייתה הידברות והגעתם להסכמות ונדמה לי שפתחתם פה כמה דברים שהם ברוח הנכונה.
חיים כץ: הנושא – הצעת חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ב-2011.
חיים כץ: אני רוצה לציין את חברי, חבר הכנסת יעקב מרגי, שהוא מתמיד ומגיע.
חיים כץ: כל אלה שהגיעו בסערה בדיונים הראשונים, שדולת הנשים שבאו וצעקו – נעלמו עם הזמן, ולא רואים אותן.
חיים כץ: אחר כך בתקשורת הם יגידו – עשינו, בנינו, יצרנו, וכן הלאה.
חיים כץ: אבל טוב שכך.
חיים כץ: מש שיש – יש, ואנחנו נקיים היום את הדיון ונקווה שהיום נקדם את הצעת החוק ונראה מה נוכל לעשות כדי לסיים אותו.
<נעה בן שבת: אנחנו בפרק ה', שבו יש תיקונים עקיפים לחוק שירות המדינה –גמלאות ולחוק שירות הקבע – גמלאות, וגם לפקודת מס הכנסה, שנגיע אליה אחר כך.
<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא את פרק ה'.
<אסי מסינג: לפני כן - כדי להבהיר, מבחינת הסדר.
<אסי מסינג: הפרק הכללי עסק בכל מה שקשור להסדרי פנסיה תקציבית שהם אינם ההסדרים הקבועים בחוק הגמלאות ובחוק שירות הקבע, כלומר, כל מה שקשור לנושאי המשרה ברשויות שלטון טופל בחלק הכללי, וכך גם הסדרי הפנסיה התקציבית שהם אינם מאמצים את חוק הגמלאות.
<אסי מסינג: למשל, ההסדר שנמצא בחברת חשמל, הסדר הפנסיה התקציבית שנמצא בחברת חשמל, הסדר פנסיה תקציבית שנמצא בטכניון, וכיוצא באלה.
<אסי מסינג: כרגע התיקון מדבר על תיקונים עקיפים לחוק שירות המדינה – גמלאות, ולחוק שירות הקבע, שבהם נעשה ההסדר הכללי עם ההתאמות הנדרשות במסגרת החוקים הללו וזה יחול גם על כל ההסכמים שמאמצים את חוק הגמלאות, למעט הוראות ספציפיות שקבענו אותן במסגרת הפרק הכללי, ועניינן – טיפול מול צדדים שלישיים, כמו העיקולים.
<אסי מסינג: עד כאן ההקדמה.
<נעה בן שבת: ולמשל – אם דיברנו על הסכמים שמאמצים את חוק הגמלאות, אמרנו שעובדים ברשויות מקומיות בדרך כלל - - מחוק שירות המדינה – גמלאות, אבל נושאי משרה ברשויות המקומיות כמו ברשויות שלטון בכלל – יחול עליהם החלק הכללי.
<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא: "פרק ה': תיקונים עקיפים תיקון חוק שירות המדינה (גמלאות) 24.
<נעה בן שבת: בחוק שירות המדינה (גמלאות)[נוסח משולב], התש"ל–1970‏ – (1) בסעיף 1 – (א) לפני ההגדרה "גמלה" יבוא: ""בני זוג" – (1) עובד או זכאי לקצבת פרישה, ואשתו לרבות הידועה בציבור כאשתו; (2) עובדת או זכאית לקצבת פרישה, ובעלה לרבות הידוע בציבור כבעלה; "בן זוג לשעבר", של עובד או עובדת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – אחד מהמפורטים להלן, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי יועבר לו חלק מקצבת פרישה המגיעה לעובד או לעובדת שפרשו משירות: (1) מי שהיתה אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו; (2) מי שהיה בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה; (3) פרוד של קבע; "פרוד של קבע" זה מעמד מיוחד בחוק שירות הקבע.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שיש ביניהם פירוד לאורך שנים אם כי מבחינה פורמלית הם עדיין נשואים לבן הזוג.
<נעה בן שבת: אז הם מקבלים מעמד פה של בן זוג לשעבר, לעניינים מסוימים, והייחוד פה בהוראות האלה – שפרוד של קבע יכול לקבל גם פסק דין לאיזון במקרה של מוות.
<נעה בן שבת: העובד שזכאי לקצבת פרישה נפטר, ורק אז הוא הולך לקבל פסק דין לאיזון משאבים ויכול לקבל זכויות עבור זה.
<נעה בן שבת: זה בניגוד להוראות הכלליות שקראנו בחלק הכללי שם אין מצב כזה, שבו כשאדם נפטר רק אז יכולים לקבל פסק דין לאיזון משאבים.
<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "גיל פרישת חובה" – כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד–2004‏ ;"; (ב) אחרי ההגדרה "היום הקובע" יבוא: ""התרת נישואין" – כהגדרתה בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון;"; אנחנו מדברים על גירושין למטרת נישואין בצורה אחרת.
<נעה בן שבת: "(ג) אחרי ההגדרה "חוק המשמעת" יבוא: ""חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני" – חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ד–20114; "חוק יחסי ממון" – חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל"ג–1973‏ ;"; (ד) אחרי ההגדרה "חוק שירות בטחון" יבוא: ""מועד הפירוד" – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כמועד שבו חל פירוד בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר;"; (ה) אחרי ההגדרה "עומד ברשות עצמו" יבוא: ""פירוד" – כל אחד מאלה: (1) התרת נישואין; (2) קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט [או בית דין] על פי בקשה לפי סעיף 5א לחוק יחסי ממון, או קביעת הסדר אחר בידי בית משפט [או בית דין] לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;" ההוספה פה של בית הדין צריכה לחול גם בחלק הכללי, לתקן בהתאמה גם את ההוראות בחלק הכללי.
<נעה בן שבת: "פסק דין לאיזון" – פסק דין לפי סעיף 5(א) לחוק יחסי ממון, בדבר חלוקת נכסים בשל פקיעת נישואין עקב מותו של עובד או של זכאי לקצבת פרישה;" יש לנו שאלה שעדיין לא הצלחנו לברר אותה, האם ייתכן גם פסק דין לאיזון מכוח הלכת השיתוף.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מצב של פטירה, ואנשים שנישאו לפני 73 – האם גם אז אפשר יהיה לקבל פסק דין - - -
חיים כץ: 41 שנה הם כבר נשואים.
<נעה בן שבת: עדיין, בקצוות יכול להיות שיווצר כזה מצב, אנחנו צריכים לברר את השאלה הזו.
חיים כץ: תבררי.
חיים כץ: יש כאלה הרבה?
<נעה בן שבת: אני מניחה שאין.
<נעה בן שבת: זה צריך להיות או עובד או גמלאי.
<נעה בן שבת: הרי החוק מתייחס גם לגמלאים.
<נעה בן שבת: אז ייתכן מצב כזה.
חיים כץ: אני – 42 שנה.
<נעה בן שבת: הנה, גם עובדים פעילים.
<נעה בן שבת: "פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני" – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של קצבת פרישה המגיעה לעובד שפרש משירות, בין העובד לבין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד; "פרוד של קבע" אמרנו שזה המצב הייחודי לחוקי גמלאות: "פרוד של קבע", של עובד או עובדת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – כל אחד מאלה: אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, שחלה בינה ובין העובד או הזכאי כאמור פרידה של קבע; בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, שחלה בינו ובין העובדת או הזכאית כאמור פרידה של קבע;" ושוב, המשמעות היא שהאנשים נשואים, על הנייר הם נשואים, לא מדובר על ידועים בציבור, ולמרות זאת קובעים שהתקיימה ביניהם פרידה של קבע ולכן הזכויות שלהם יהיו, בעצם, של בן זוג לשעבר.
<נעה בן שבת: "פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון" – פרוד של קבע, שנקבע בפסק דין לאיזון כי הוא היה זכאי לחלק מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לעובד שנפטר אילולא פטירתו או לחלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר; "פרידה של קבע" – מצב שבו מתקיים לגבי בני זוג אחד מאלה:.
<נעה בן שבת: ...´- מצבים אלה לקוחים מסעיף 5א לחוק יחסי ממון: (1) חלפה שנה מיום שנפתח אחד מההליכים המפורטים להלן ואותו הליך לא נסגר בתקופה האמורה: (א) הליך להתרת נישואין; (ב) תביעה לחלוקת רכוש בין בני זוג, לרבות תביעה לפירוק שיתוף במקרקעין המשותפים לבני הזוג לפי חוק המקרקעין, התשכ"ט–1969‏ , במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ג) תביעה לפסק דין הצהרתי בדבר זכויות בני הזוג ברכוש במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ד) בקשה לקביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט לפי סעיף 5א(א) לחוק יחסי ממון או לקביעת הסדר אחר בידי בית משפט לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם; (ה) בקשה לנקוט אמצעים לשמירת זכויות, לפי סעיף 11 לחוק יחסי ממון; (2) קיים קרע בין בני הזוג או שבני הזוג חיים בנפרד, אף אם תחת קורת גג אחת, במשך תקופה מצטברת של תשעה חודשים לפחות מתוך תקופה רצופה של שנה;"; (ו) אחרי ההגדרה "שוטר" יבוא: ""השיעור להעברה" – השיעור מקצבת הפרישה, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר או השיעור שנקבע בפסק דין לאיזון כשיעור שהיה מועבר לפרוד של קבע של החייל או הזכאי לקצבת פרישה מתוך קצבת הפרישה שהיתה מגיעה לזכאי לה אילולא נפטר; "השיעור המשותף" – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת השירות שעד למועד הפירוד;"; (ז) אחרי ההגדרה "תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר" יבוא: ""התקופה המשותפת" – תקופה החלה בתקופת השירות, ושנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר או בפסק דין לאיזון לפרוד של קבע, לפי העניין, כי נצברה במהלכה זכות לקצבת פרישה המשותפת לשניהם;";
<גלי עציון: אפשר הערה?
<גלי עציון: ביחס לסעיף קטן (2) להגדרה של "קיים קרע בין בני הזוג" לתקופה של תשעה חודשים.
<גלי עציון: ההגדרה הזו היא מתוך חוק יחסי ממון והיא נועדה לאפשר התקדמות בפירוק השיתוף.
<גלי עציון: אני לא בטוחה שאנחנו רוצים להכניס את זה פה, שבמקרה שבני זוג לא קיימו ביניהם הליכים אנחנו נכריז עליהם כי פירוד של קבע פירושו הפחתה של זכויות.
<נעה בן שבת: את מדברת על הצד של קרע או גם על חיים בנפרד או תחת קורת גג אחת.
<גלי עציון: על (2), על חיים בנפרד.
<נעה בן שבת: כולל מצב של קרע.
<גלי עציון: מי קבע את הקרע?
<גלי עציון: ההגדרה הזו נמצאת בחוק יחסי ממון כדי לאפשר זירוז זמנים לבית המשפט, אבל פה בעצם אנחנו מייצרים איזשהו מקום שיבוא איזה גורם ויגיד שיש קרע.
<גלי עציון: לכן הגושפנקא, החתימה של בית המשפט נראית לי חשובה בסיטואציה הזו.
<נעה בן שבת: שמשמעות הדבר היא שבעצם, הפרוד של קבע מאמץ את המעמד שהיה ניתן לו כבן זוג, והופך להיות בן זוג לשעבר.
<אסי מסינג: במצב הקיים היום יש הבדל בין חוק שירות הקבע לחוק שירות המדינה – גמלאות במונחים, אבל בגדול באופן עקרוני כתוב, המונח שבו החוק נוקט היום זה: הממונה נוכח שיש מצב של פרידה של קבע – ללא מבחנים בכלל.
<אסי מסינג: הדבר הזה יוצר עמימות בהגדרה, ובקביעות שהממונה קובע, והדבר ניתן לתקיפה ויש עליו דיונים רבים.
<אסי מסינג: אנחנו חשבנו שבמסגרת הזו שבו אנחנו משווים את מעמדו של הפרוד של קבע לגרוש, ונותנים לו את הזכויות במצב שבו אחרי פטירה, מצב שבו הם טרם התגרשו, יש מקום לקבוע מבחנים ברורים ושהם אינם תלויים אך ורק בשאלה של נקיטת הליכים בין בני הזוג, כיוון שיש מצבים לא מעטים שבמסגרתם יש אכן פרידה של קבע, בני הזוג לא חיים יחדיו, ובכל זאת לא מתקיימים הליכים.
חיים כץ: או הם גרים תחת אותה קורת גג.
<אסי מסינג: ואפילו גם אם הם גרים תחת אותה קורת גג, ואנחנו נתקלים היום במקרים הללו.
<אסי מסינג: אנחנו ניסינו להיצמד למבחן שקיים היום במסגרת חוק יחסי ממון והוא כמובן כפוך להחלטה שהממונה על תשלום הגמלאות, שהוא הגורם המוסמך לקביעה מי הוא - - ועל ההחלטה הזו אפשר לערער לבית הדין.
<גלי עציון: יש הבדל בין הגדרה שבאה להיטיב ובין הגדרה שבאה להרע, וזו לא הגדרה שבאה להיטיב.
חיים כץ: למה להיטיב?
חיים כץ: ההגדרה באה להגדיר מצב.
חיים כץ: אני רוצה להגדיר מצב.
חיים כץ: אני לא רוצה שזו תקופח ושהוא יקופח.
חיים כץ: אני רוצה שכל אחד יקבל את חלקו באופן צודק.
<גלי עציון: בעיקרון, היחיד שלא יקופח פה זה האוצר, כי המשמעות של ההגדרה הזו היא הפחתת זכויות.
<אסי מסינג: לא בהכרח כי גם היום, גם במצב הקיים היום, ניתן להגיד שיש פרידה של קבע גם בהתקיימות תנאים עוד יותר מצומצמים.
<גלי עציון: ההגדרה הזו היום לא תעבור בית משפט.
חיים כץ: אני אומר שזה בסדר, את מביעה את דעתך.
חיים כץ: ביום שתהיה שופטת תדעי בדיוק אם זה יעבור או לא.
<גלי עציון: דעתי מבוססת - -
<גלי עציון: כולנו בני אדם, אבל יש איזושהי היסטוריה ותקדימים ואני לא חושבת שהיום היו במצב כזה – ותקן אותי אם אני טועה, אסי, שקיבלת פסק דין שאתה טענת שהיה קרע, שאנשים גרו תחת קורת גג אחד והיה קרע של 9 חודשים, קיבלת החלטה של פסק דין שאפשרה לך לשלול הגדרה של בין זוג.
<נעה בן שבת: בעצם, מה שאת אומרת, לגבי פיסקה (2) את אומרת שתהיה קביעה שיפוטית - - -
<גלי עציון: או שתהיה קביעה שיפוטית, או שזה יהיה משהו הרבה יותר משמעותי.
<גלי עציון: בחוק הירושה הזכות היא אחרי 3 שנים, פה – אחרי 9 חודשים, שהממונה קבע שיש קרע?
<גלי עציון: אנחנו על סמך זה נשלול זכות?
<אסי מסינג: המצב הקיים היום - - -
<גלי עציון: קודם כל, זה לא קשור לחוק.
<גלי עציון: אתם מנסים לתקן על הדרך.
<אסי מסינג: זה היה חלק מהתסקיר שהונח במסגרת דוח הוועדה.
חיים כץ: ומה הרווח שיוצא למשרד האוצר?
<אסי מסינג: אין עניין של רווח, אני לא יודע לכמת את זה.
<אסי מסינג: אנחנו רצינו לקבוע קריטריונים ברורים לשאלה - - -
חיים כץ: אז למה 9 חודשים?
חיים כץ: אם זה 3 שנים - - -
<אסי מסינג: חשבנו שהנכון ביותר הוא - - -
<אסי מסינג: אנחנו, חברי ועדת שוחט, וכמובן – נציגי הממשלה בוועדה.
<אסי מסינג: אנחנו כרגע נמצאים בהעתק זהה של התסקיר במובן הזה.
<אסי מסינג: גם במצב הקיים היום לפי חוק הגמלאות וחוק שירות הקבע, במצב ההפוך שבו הממונה על תשלום הגמלאות צריך לקבוע שידועים בציבור צריך לקבוע שידועים בציבור זכאים, לצורך קצבה, זו החלטה מנהלית ללא צורך בקביעה שיפוטית.
חיים כץ: מה יהיה אם במקום 9 חודשים יהיה רשום 36 חודשים?
<אסי מסינג: אין שאלה שזו תקופה ארוכה - - -
חיים כץ: ו 9 חודשים – אין שאלה שזו תקופה קצרה.
<אסי מסינג: להבנתי – השאלה אם זה יהיה 9 חודשים או שנה – זה משהו שאפשר לשנות אותו.
חיים כץ: ושנתיים?
<אסי מסינג: שנתיים זו כבר תקופה ארוכה ביותר.
<אסי מסינג: אין הצדקה להגיד - - הרי כל הרעיון של הבחנה בין פרידה של קבע לבין פרידה זמנית היא הצורך להבחין מה הוא המצב שבו עוברים למצב קבוע שהם לא רוצים לחזור.
חיים כץ: 20 חודש.
<אסי מסינג: אני הייתי מציע לעשות את זה לפחות שנה וחצי.
יעקב מרגי: אני הייתי נצמד למה שאמרה נציגת נעמת, במקרה הזה.
<נעה בן שבת: אבל זה 20 חודשים לגבי החיים בנפרד, למרות - - לגבי קרע, לכאורה, גם אם יש להם קרע של שבועיים, עדיין אפשר לקבוע שזה פרוד של קבע.
<נעה בן שבת: מה שנעמ"ת ביקשו – שזה יהיה כפוף להחלטה שיפוטית.
<נעה בן שבת: אז אנחנו אומרים – 20 חודש, תקופה מצטברת, מתוך תקופה של 24 חודשים רצופים?
<אסי מסינג: אולי נקבע את זה שנה וחצי?
<ג'ני לובובסקי: אני היועצת המשפטית של תכנון הגמלאות בפרקליטות הצבאית.
<ג'ני לובובסקי: מבחינתנו זה גם נשמע תקופה יחסית ארוכה.
חיים כץ: אנחנו הולכים עם נעמ"ת.
<ג'ני לובובסקי: אני רק חייב לומר שבסופו של דבר כן יש איזשהו שיקול דעת של הממונה על תשלום גמלאות בעניינים האלה.
<ג'ני לובובסקי: 20 חודשים זו תקופה קצת ארוכה מדי.
<ג'ני לובובסקי: אפשר לקבוע תקופה קצת יותר קצרה ולתת שיקול דעת לממונה.
חיים כץ: למה זה תקופה ארוכה, לשירות של חיילי הסדר?
חיים כץ: לשירות של מי שהולך לקורס קצינים?
<ג'ני לובובסקי: זה תקופה ארוכה שלמעשה מעידה על פירוד.
חיים כץ: 20 חודש ביחס לאורך חיים?
<ענת מימון: (2) בסעיף 4 – (א) בפסקה (1), בסופה יבוא "ולמעט מי שבשעת מותו היתה פרודה של קבע שלו"; (ב) בפסקה (2), בסופה יבוא "ולמעט מי שבשעת מותו היה פרוד של קבע שלה"; (ג) אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) בן זוגו לשעבר; (2ב) פרוד של קבע שלו, שניתן לגביו פסק דין לאיזון;"; סעיף 4 הוא סעיף שקובע למעשה את השאירים, של העובד, החוסך.
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים פה את הבן זוג לשעבר ואת הפרוד של קבע.
<ענת מימון: "(2א) בסעיף 9ב, במקום "37, 38(א)" יבוא "37"; - זה בעקבות מחיקת סעיף 38 בדבר המזונות.
<משה ויינרב: סליחה.
<משה ויינרב: אני מהתאחדות חברות ביטוח חיים.
<משה ויינרב: נדמה לי שיש טעות סופר.
<משה ויינרב: אם כתבנו תקופה מצטברת של 20 חודש צריך לתקן גם את הסיפה – "מתוך תקופה של שנה".
חיים כץ: מתוך שנתיים.
<ענת מימון: (3) בסעיף 17א, בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "ואולם אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, תידרש הסכמתו בכתב של בן זוגו לשעבר של העובד לבחירת העובד בקבלת פיצויים עקב סיום שירותו, אלא אם כן נקבע בפסק הדין כי בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו כאמור.
<ענת מימון: "; פה למעשה סעיף 17 עוסק ביציאה מוקדמת לקצבה ויש אפשרות להמיר בפיצויים, או הקפאת זכויות – ופה אנחנו אומרים שאם התקופה המשותפת היא מעל 120 חודש- אז תידרש הסכמה של בן הזוג.
<אסי מסינג: זו החלופה שמקבילה למשיכה בקרנות הוותיקות וזו האופציה היחידה שבמסגרתה גמלאי-עובד יכול לוותר על זכותו לקבל גמלה, ולקבל במקום פיצויי פיטורין ולכן אם יש להם מעבר ל 120 חודש משותפים, ההחלטה צריכה להיות בהסכמה של הפרודה, וברירת המחדל זו קצבה.
חיים כץ: הוא יכול לוותר על זכותו לקבל גמלה - - -
<אסי מסינג: ולקבל פיצויי פיטורין - רק במצב שבו הוא הקפיא.
<אסי מסינג: כלומר, הוא לא פוטר, ויש לו מעל 10 שנות שירות.
יעקב מרגי: - - במסלול הישן, של הפנסיה.
<אסי מסינג: זו פנסיה תקציבית.
<אסי מסינג: אז ברירת המחדל היא שאם לא מתקבלת הסכמה זו קצבה.
<ענת מימון: "הפחתת חלק מקצבת פרישה בשל פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 21א.
<ענת מימון: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה [בסעיף קטן זה – הזכאי] ובין בן זוגו לשעבר, נרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 42ב, ומתקיימות הוראות סעיף 58א לעניין ההעברה, תופחת קצבת הפרישה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בסכום בגובה מכפלת הקצבה המלאה בשיעור הקבוע לגבי הזכאי, בהתאם למינו, לפי התוספת לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני (בסעיף זה – סכום ההפחתה); לאחר ביצוע ההפחתה כאמור והעברת הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר לפי הוראות סעיף 58א ייוותר בידי הזכאי ההפרש שבין הסכום הנותר בידי הזכאי לפני ההפחתה לבין מחצית מסכום ההפחתה.
<נעה בן שבת: יש פה רק עניין ניסוחי – מופיע פה למעלה "העובד", וכמובן, ההפחתה נעשית רק מהשלב שבו הוא נעשה זכאי.
<ענת מימון: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לעניין הפחתת הקצבה לא יחולו בהתקיים אחד מאלה: (1) נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי האמור בו יחול רק לעניין העברת חלק מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקבלת קצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה; (3) הבקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42א הוגשה לממונה לאחר שחלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין או לאחר החודש שקדם לחודש שבו החל העובד לקבל קצבת פרישה, לפי המועד המאוחר מביניהם.
<ענת מימון: (ג) בסעיף זה, "הסכום הנותר בידי זכאי לפני ההפחתה" – ההפרש שבין הקצבה המלאה לבין הסכום שהיה מועבר לבן הזוג לשעבר אילולא ההפחתה לפי סעיף 58א(א)(1).";
<נעה בן שבת: רציתי להעיר לעניין ההפחתה.
<נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על ההפחתה כשדובר בחלק הכללי, וזה הסכום שנועד כדי להבטיח את ההוספה של שאיר נוסף בזכויות.
<נעה בן שבת: רק רציתי להעיר שפה, בחוק שירות הקבע, אנחנו מוחקים סעיף שמזכה היום במזונות גרושה, ולכאורה יכול להיות שצריך לקבוע סכום הפחתה אחר – אני שואלת, או להתחשב אחרת בהפחתה, כי לכאורה היה קודם גם מעמד לגרושה הזו.
<נעה בן שבת: אז יכול להיות שאפשר לשאול על ההפחתה – מדוע צריך אותו שיעור של הפחתה, כי אנחנו בעצם מחליפים הסדר אחד בהסדר אחר.
<גלי עציון: פחות טוב.
<אסי מסינג: ברמה העקרונית, לפי הדין היהודי אין אפשרות לקבל מזונות לגרושה, ולכן לכאורה, במצב הקיים היום, ההתייחסות במובן הזה, ולהבדיל ממצב של "פרוד של קבע" - זה אומר שאין כיום כמעט מצבים שבמסגרתם מישהו זכאי מכוח פסק דין מזונות לאחר גירושין לקבלת קצבת שאירים.
<אסי מסינג: כאן אנחנו מבטיחים, במצב ההוא, שבכל מקום שיש בו פסק דין לחלוקת זכויות, וגם אפשר לעשות את זה אחרי פטירה, במקום העניין הזה של מזונות ייקבעו העניינים בצורה מפורשת.
<אסי מסינג: ולכן זה הסדר שהוא הרבה יותר נכון.
<אסי מסינג: הוא מקיף את כלל האוכלוסייה.
<אסי מסינג: השארה של מצב של מזונות למעשה מותיר מצב שהוא לא בהיר כרגע, ולא ברור למה הוא מתייחס, אלא אם כן המזונות הם תחליף של חלוקת הרכוש.
<נעה בן שבת: יש היום יש סעיף שאומר שהם יכולים לקבל את זה מפסק דין כזה - - -
<גלי עציון: קודם כל יש בהחלט הסדרים כאלה.
<גלי עציון: אין הרבה, בעיקר בגלל שרוב האנשים אינם מכירים את הסעיפים אלה.
חיים כץ: עורכי הדין לא מכירים?
חיים כץ: הם יכולים להוציא את הנשמה ולהרוג את שני הצדדים בשביל שהם יתעשרו.
<גלי עציון: אז עורכי הדין לא מכירים.
חיים כץ: מכירים.
חיים כץ: עורכי הדין מכירים.
<גלי עציון: יש את האופציה הזו היום, האופציה הזו יותר מטיבה מהמצב שהולך להיות.
<גלי עציון: אנחנו מבינים את הרציונל שאומר – אנחנו רוצים מסלול אחד.
<גלי עציון: מה שיצטרכו לתת עליו את הדעת – שבמקומות שבהם נקבעו כבר הסדרים כאלה, שהם לא יבוטלו.
<גלי עציון: כלומר, צריכה להיות התייחסות רטרואקטיבית.
<ענת מימון: (5) בסעיף 26 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) לבן זוג, כל עוד לא נישא – (א) באין אחרי הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה – ארבעים אחוזים; (ב) אם הותיר אחריו הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א) – (1) עד החודש שבו היה מגיע העובד לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – ארבעים אחוזים; (2) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין ארבעים אחוזים לבין מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;"; (2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין העובד לבין בן זוגו לשעבר או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, החל בחודש שלאחר החודש הקובע וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;" (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.";
<גלי עציון: אבל אמרנו שבשירות המדינה – זה לא יהיה גיל פרישה חובה, אלא בגיל שבו הוא ייצא לפנסיה.
<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים פה על עובד שנפטר.
<נעה בן שבת: בעצם הוא עוד לא הגיע לגיל יציאה לגמלאות.
<נעה בן שבת: ואז הולכים לגיל פרישת חובה.
<נעה בן שבת: קיבלנו, אדוני, היום, התייחסות לטענה מדוע אנחנו אומרים - - יש פסיקה שקובעת שגם התשלומים שנחשבים בפנסיה מוקדמת - - יש תשלומים שהם נחשבים פנסיה מוקדמת והפסיקה כן קובעת שהם נכנסים ברי שיתוף, אפשר לשתף בהם - - במכלול הנכסים לאיזון המשאבים.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שהצעת החוק פה לא אומרת שהנכסים לא ברי איזון, שהפנסיה המוקדמת היא לא בת איזון, למרות שהדברים כאילו משתמעים מתוך דבר ההסבר, אם אומרים שזה לא שכר, לא פנסיה, אבל אני חושבת שלא היתה פה עמדה לוועדה האם זה בר איזון או לא בר איזון אלא – אם נקבע - - האם אפשר לחייב את הגופים המשלמים, למשל פה - - -
חיים כץ: פנסיה מוקדמת זה שכר, נקודה.
<נעה בן שבת: אתה אומר – בכל מקרה.
חיים כץ: בכל מקרה, פנסיה מוקדמת זה שכר.
<נעה בן שבת: השאלה היא האם אנחנו רוצים לבוא ולהגיד - - -
חיים כץ: אנחנו לא רוצים לבוא ולהגיד.
חיים כץ: פנסיה מוקדמת זה שכר.
חיים כץ: הבן אדם לא יצא לפנסיה, נקודה.
<אסי מסינג: אני אזכיר את ההבהרות שאני הבהרתי בדיון הקודם, במסגרתן צריכים להיות פסקי הדין שגם הועלו.
<אסי מסינג: בכל מה שקושר לגמלאות בחוק שירות הקבע, מאחר ועילת פיטורין, למעט פיטורין בשל מצב בריאות לקוי, אין באבחנה אם מדבר בפרישה מוקדמת או בפיטורין רגילים.
<אסי מסינג: אז, במצב דברים מאין זה, אנחנו נתנו אפשרות לגבי חוק הגמלאות וחוק שירות הקבע לשלם ממועד הפיטורין.
<אסי מסינג: לעומת זאת, כל מה שקשור לקצבאות נכות שהם במינוח המקצועי של חוק הגמלאות פרישה בשל מצב בריאות לקוי – הגבלנו אותם לכל תשלומי קצבאות הנכות בגופי החיסכון האחרים, ואז, בגיל פרישה – וזאת הגם שיש פסיקה שאומרת שיש מקום להתייחס אליהם כחלק מהקצבה, והפסיקה הזו מתייחסת לעובדה שלמרות שיש את דוח הוועדה, ושיש פנים לכאן ולכאן, וכל עוד החוק לא קבע אחרת - - -
<נעה בן שבת: השאלה האם זו אמירה מתחייבת גם לגבי יכולת איזון.
חיים כץ: יפה שאת נלחמת.
<נעה בן שבת: אני מנסה לעשות הרמוניזציה.
<נעה בן שבת: אז אנחנו עוברים לפסקה (6) בסעיף 27. ”(6) בסעיף 27, בסופו יבוא: "(ג) בסעיף זה, "שאיר" – למעט בן זוג לשעבר, ופרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון.
<נעה בן שבת: "; אז אם ניתן מענ לשאירים באין קצבה, בן הזוג לשעבר שהוא פרוד של קבע - - לא יתחלקו במענק הזה.
<נעה בן שבת: בסעיף 28 אנחנו מגיעים פה לפטירתו של גמלאי: "(7) בסעיף 28 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "נולד להם ילד" יבוא "נולד להם ילד – (א) באין אחרי הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה, וכל עוד לא נישא בן הזוג – ששים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר; (ב) אם הותיר אחריו הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א), וכל עוד לא נישא בן הזוג – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;"; אנחנו רוצים לוודא פה בנוסח, כי במהות אין מחלוקת – שבהפחתה נושאת רק בת הזוג לשבר ולא בת הזוג החדשה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם משתמע כאן שהקצבה המלאה של אותו גמלאי היתה כבר קודם קצבה מופחתת, אז ההפחתה לא אמורה לחול על בת הזוג.
חיים כץ: דיברנו על זה.
<אסי מסינג: ההסדר צריך להיות זהה למה שיש בפרק הכללי.
<אסי מסינג: גם אם יש פה התאמת נוסח.
<נעה בן שבת: "(2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 36 חודשים לפחות ולא מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) של סעיף 21א(ב), וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים; לעניין זה, לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 21א(א).
<נעה בן שבת: "; פה הערה – האמור בפסקאות (1) ו-(2) של סעיף 21א גם מתייחס, כפי שנעשה, לחלק הכללי.
<נעה בן שבת: אנחנו בטעות הקראנו בדיון האחרון את פסקה (2) במובן ההפוך.
<נעה בן שבת: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהבהיר את האמור: מדובר במצב של מתקיים האמור, זאת אומרת – לא איחרו יותר משנתיים בהגשת הבקשה לרישום פסק הדין.
<נעה בן שבת: "(ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג."; (ג) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד) – (1) לבן זוג של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי סעיף 17א ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור בסעיף 46(ג), והותיר אחריו בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (2), תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה באחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, בהתאם למפורט להלן, לפי העניין: (א) עד החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר; (ב) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים.
<נעה בן שבת: (2) הוראות הסעיף האמור יחולו לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ואולם לא תשולם לבן הזוג לשעבר או לפרוד של קבע קצבה לפי הסעיף האמור אלא החל בחודש שלאחר החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר;" וגם דיברנו בחלק הכללי על ה 120 חודשים.
<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "(3) לעניין פסקה (1), יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אילו במועד הפטירה כבר היה זכאי לה, לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 21א(א).
<נעה בן שבת: "; רק להבהיר – יש כאן פשוט שאלות שהכנסנו בגלל שפרוד של קבע, לגביו לא הופחתה הקצבה של הגמלאי ולגבי בן זוג הופחתה הקצבה של הגמלאי, ולכן ההערה המיוחדת מתייחסת לפרוד של קבע ולא לבן זוג.
<אסי מסינג: להגבלת מצבו.