GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בועז הירש: לא שאני מזלזל במה שנאמר כאן כרגע, אבל אנחנו מפעילים מספר לא קטן של תכניות, ואין לנו היכולת, ואני חושב שכל אחד, לנושא טיפולי שינים והסעות לעבודה.
<בועז הירש: גם כאן כמדינה בסופו של היום אנחנו באים ומשקיעים בבן אדם אלפי שקלים.
<בועז הירש: בסופו של היום זה גם מתנה של המדינה לאותו דורש עבודה.
מיקי רוזנטל: למשל, סוגיית המעונות.
מיקי רוזנטל: לאדם שיכול להיות שזה ה-go no go שלו לתוכנית – הוא יכול להשתכר במקום העבודה שהרשות תארגן 4,000 שקל, המעון עולה לשלושה ילדים 2,000 שקל או יותר, ואז הוא יגיד: אני לא יכול לצאת לעבודה.
רינה פרנקל: אבל כמות שעות ממש מוגבלת שם.
מיקי רוזנטל: אבל האם מתחשבים, למשל, בשעות של המעון או בשעות שצריך לקחת את הילדים מבית הספר או מהגן?
<בועז הירש: התשובה היא כן.
מיקי רוזנטל: הכול שאלות לא קנטרניות אלא שאלות אמתיות.
מיקי רוזנטל: או הילדים בבית, מה עושים אז?
<בועז הירש: אבל גם מי שצריך להגיע ללשכת העבודה לריאיון מול פקיד עדיין נדרש להגיע, כאשר הילדים בבית.
<רות דיין מדר: אתם יודעים איך זה מתקיים.
<רות דיין מדר: היא מעבירה אצבע.
<בועז הירש: ואם היא לא מעבירה אצבע?
<בועז הירש: כל הנקודה היא שהיא לא תעביר אצבע.
מיקי רוזנטל: כדי להסיר את הנקודה הזאת, נמסר לי שמקבלי הבטחת הכנסה מקבלים מעונות בחינם.
מיקי רוזנטל: ומגיל 3 יש חינוך חינם, כך ש- - -
<עופר לוי: דורש עבודה הבטחת הכנסה לא מקבל מעונות חינם.
<עופר לוי: הוא לא זכאי בכלל גם להגיש, כי הוא לא עובד.
מיקי רוזנטל: אז אני הטעיתי אתכם.
<בועז הירש: אני לא יודע.
<בועז הירש: אולי רן יודע, אם במעונות יום זה מעל 24 שעות, מתחילה ההנחה?
<רן רידניק: רן רידניק, רכז התעסוקה, אגף התקציבים, משרד האוצר.
<רן רידניק: לגבי השאלה הפרטנית הזאת, ברגע שאדם משתלב בעבודה בהיקף של 24 שעות שבועיות ומעלה, הוא זכאי לסבסוד מעונות יום לפי מבחן הכנסה ותעסוקה- - - דרגה המקסימלית, שזה דרגה 3.
<רן רידניק: זה בערך סבסוד של כ-70 אחוז מעלות המעון.
<רן רידניק: זה עבור אדם שמשתלב בתעסוקה.
<רן רידניק: לאדם שלא משתלב בעבודה.
<רן רידניק: אין סבסוד מעונות יום.
מיקי רוזנטל: אבל אנחנו עכשיו בשלב הביניים, שאנחנו מנסים לשלב אותו בתעסוקה.
מיקי רוזנטל: זו נקודה קריטית לאם, למשל, שמחזיקה את ילדיה בבית.
מיקי רוזנטל: איך אנחנו פותרים את הבעיה הזאת?
מיקי רוזנטל: אנחנו פה בניסיון להסיר את החסמים.
מיקי רוזנטל: תתייחס לזה בהמשך.
מיכל בירן: אם אפשר, למיטב הבנתי, כשאנשים הולכים לקורס שמכשיר באמת, בסופו של דבר הרבה אנשים לא רוצים לעשות את זה, כי זה כאילו על חשבונם, הם לא משתכרים על זה.
מיכל בירן: נראה לי שאם מדברים על דרכים לעודד אנשים לצאת מהמעגל שהם נמצאים בו, זה לשלם להם כאילו הם עובדים, כשהם הולכים לקורס שנותן להם כישורים שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה, ותהיתי אם בחנתם אפשרויות כאלה.
<רן מלמד: הם אמורים לקבל את הבטחת ההכנסה- - - אגב, מי שהולך לקורס ומקבל דמי אבטלה, דמי האבטלה מקוצצים לו בזמן שהוא בקורס.
רינה פרנקל: זה אבטלה ולא הבטחת הכנסה.
מיקי רוזנטל: נכון, נושא אחר.
מיקי רוזנטל: אנחנו נקיים את הדיון היום עד 13:00.
מיקי רוזנטל: מי שלא יספיק לדבר היום, חשוב שנעשה את הבירור הזה, כי אם אנחנו רוצים לבוא בלי דעות קדומות ולנסות לראות אם אפשר לקדם את התוכנית בלי לפגוע באיש, והוועדה הזאת כן רוצה לראות את שני הדברים מתקיימים – אחד, שאנחנו מצמצמים את מספר האנשים שמקבלים הבטחת הכנסה ומשתכרים ועובדים בכוחות עצמם, ושתיים, שאנחנו לא פוגעים בזכויות אנשים בגלל הרצון הזה.
מיקי רוזנטל: לכן המסד העובדתי הוא מאוד חשוב לנו, כי אולי יש פה אנשים שימצאו פתרונות, לקדם את שני העקרונות האלה במקביל.
<בועז הירש: מי אמור לבצע.
<בועז הירש: יש מכרז ששירות התעסוקה הוציא למעלה משנה לחברה לביצוע סדנאות.
<בועז הירש: זכתה בו חברה בשם יעדים.
<בועז הירש: היא החברה שדרכה נשכרים המאמנים.
<בועז הירש: אני אחזור לאחר מכן לסוגייה של קריטריונים לשיתוף פעולה.
<בועז הירש: למה הם מאמנים.
<בועז הירש: הם לא מגדירים מישהו כחסר מסוגלות תעסוקתית.
<בועז הירש: אין הגדרה כזו היום בשירות תעסוקה.
<בועז הירש: זה לשון שנלקחה מלשון הצעת חוק יוצאים לעבודה.
<בועז הירש: היא לא קיימת בשירות התעסוקה.
<בועז הירש: קבוצת ביקורת נבדקת אל מול אותה אוכלוסייה, אם מגיעים 50 אנשים, 30 ילכו, 20 לא ילכו.
<בועז הירש: חלק ממי שייכנס זה רנדומלי כדי לייצר קבוצת ביקורת אמתית – לא למול שום קבוצה אחרת.
<בועז הירש: לגבי השאלה של מנהל לשכה, האם הוא חותמת גומי לשכות עמוסות.
<בועז הירש: אנחנו במסגרת התוכנית מפנים פקיד ייעודי לטיפול בקבוצות האלה.
<בועז הירש: במסגרת זו גם הורדנו את היעדים הנדרשים מאותו פקיד, כדי שיוכל להתפנות.
<בועז הירש: כאשר אנחנו הולכים לשלול מאדם קצבה לחודש במסגרת התוכנית – אגב, לא לחודשיים, כפי שהחוק מתיר לנו – זה דבר שאנחנו לא רואים אותו- - -
מיקי רוזנטל: המנגנון, רק לצורך הבהרה, יהיה כזה שאם אדם כבר נשללת זכותו, הוא מגיש ערר, או לחילופין, הדברים נבחנים מחדש אחרי חודש?
<בועז הירש: לא.
<בועז הירש: כיום בהבטחת הכנסה שלילת קצבה פירושה שלילת קצבה לחודשיים.
<בועז הירש: כאן שלילת קצבה, הגדרנו אותה בגין אי-שיתוף פעולה, תהיה רק לחודש.
<בועז הירש: זה דבר ראשון.
<בועז הירש: דבר שני, מהיכרותנו ומהבנתנו את הרגישות שכרוכה בנושא הזה, אני לא רואה שמישהו יהיה כאן חותמת גומי, ולו רק למול העובדה שכל שלילת קצבה נתונה לוועדת ערר.
<בועז הירש: כל דורש עבודה שייכנס לתוכנית, יקבל הסבר מלא הן על התוכנית והן על הזכויות שלו.
<בועז הירש: לגבי הנושא של אחוז הצלחה של חברות פרטיות בקורסים, כרגע, אם הפעלנו קורסים של עברית תעסוקתית, הם זה עתה מתחילים להסתיים.
מיקי רוזנטל: למה אתם לא עושים את זה עם משרד הקליטה, ולמה משרד הקליטה לא ידע עד עכשיו מהתוכנית?
מיקי רוזנטל: זה קצת מטריד.
<בועז הירש: שירות התעסוקה מפעיל כלים של עברית תעסוקתית לאוכלוסייה הערבית.
<בועז הירש: אם זה במסגרת המנדט של משרד הקליטה, כנראה טעיתי ואני מתנצל.
מיקי רוזנטל: הסוגייה עלתה.
מיקי רוזנטל: למה אתם לא עובדים בשיתוף פעולה ביניכם?
מיקי רוזנטל: חלק מהמובטלים, אני מניח, הם גם עולים.
מיקי רוזנטל: זה רק מתבקש.
<בועז הירש: חלק מהמובטלים הם גם עולים.
<בועז הירש: הם נמצאים, כמדומני, עד שנה מזמן העלייה בטיפול משרד הקליטה.
<בועז הירש: אנחנו לא מעורבים בשלב הזה.
<בועז הירש: ישבנו כמה פעמים עם משרד הקליטה, כולל עם קלאודיה, בניסיון לבנות שיתוף פעולה, אבל בסופו של היום זו אוכלוסייה שיושבת בתוך משרד הקליטה בשנה הראשונה מרגע העלייה אין לנו אליהם נגיעה, ואני עדיין צריך כמנכ"ל שירות התעסוקה לתת עכשיו קורסים לעברית תעסוקתית לבדואית בכסייפה את העצמאות התפעולית שלי לשם.
<בועז הירש: הקורסים של העברית תעסוקתית, למשל, רק עכשיו מסתיימים.
<בועז הירש: הם ייבדקו.
<בועז הירש: אנחנו כרגע, למשל, עושים סקר על כל השוברים ששירות התעסוקה אי פעם חילק כדי לבדוק אותם.
<בועז הירש: אלה הליכים שהם תוצאה של בניית תשתיות שהושלמה ממש בזמן האחרון.
<בועז הירש: לגבי מיפוי פרויקטים שונים – כלכלה, רווחה, קליטה.
<בועז הירש: לא שמתי בן אדם.
<בועז הירש: אין לי משאבים לזה כרגע, למפות.
<בועז הירש: אני יודע מה קורה, אני יודע איפה זה חופף, איפה זה לא חופף.
<בועז הירש: אני רוצה להבהיר: אחד היתרונות, ואני מתייחס לזה כיתרון, של שירות התעסוקה, להבדיל מכל יתר אותן תוכניות, בין אם זה בכלכלה, בין אם זה ברווחה, בין אם זה בקליטה, שלשירות התעסוקה מכוח חוק שירות התעסוקה, יש היכולת לפעול באופן מנדטורי ולא וולנרי.
<בועז הירש: זו תוכנית מנדטורית.
<בועז הירש: היא לא מתנגשת באף תוכנית אחרת.
<בועז הירש: יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הרווחה.
<בועז הירש: למיטב ידיעתי, זה לא מתנגש.
<בועז הירש: אנחנו יודעים היטב מה עושה משרד הכלכלה, משרד האם שלנו.
<בועז הירש: לפי דעתי, זה לא מתנגש גם אתם.
<בועז הירש: לגבי נושא סטרייב, אמרתי – אנחנו נסמכים בין היתר על בסיס הידע של סטרייב.
<בועז הירש: ברור לי שאני לא יכול לקחת תוכנית שיש לה בסיס ידע מסוים ונלמד, אבל אני לא יכול להתאים את הפעילות באום אל- פאחם לניו-יורק או להארלם.
<בועז הירש: אנחנו לוקחים את בסיס הידע שנצבר, עושים לו התאמות, גם בין היתר שיתאים להיקף התקציב שעומד לרשותנו.
מיקי רוזנטל: אתם ביקשתם תקציב גדול יותר?
<בועז הירש: זה התקציב שביקשנו, וקיבלתי אותו מתוך הכוונה להפעיל פילוט בהיקף מסוים.
<בועז הירש: לגבי השאלות של המחקר, גדול עליי.
<בועז הירש: אקריא מה אנחנו בודקים: הסתברות להשמה, זמן השמה, האם חוזרים ללשכה, אחרי כמה זמן חוזרים, שכר, שיפור בשכר לעומת עבודה קודמת, שיפור באיכות חומרית ביחס – זה לא ברור לי, ובדיקה כל רבעון ועד 24 חודשים.
מיקי רוזנטל: אם אתה לא הבנת, גם אנחנו לא הבנו.
<בועז הירש: לא הבנתי פה איזו מילה שנרשמה לי.
מיקי רוזנטל: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה שלך ואת פירוט התשובות שאתה נותן.
מיקי רוזנטל: זה חשוב מאוד, אבל התשובה הזאת לא מתקבלת, כי גם אתה - המדדים להצלחת התוכנית הם- - -
<בועז הירש: לא, לא הבנתי משהו בכתב.
<בועז הירש: אמרתי: מבחינתי, יש המון פרמטרים שאתה בודק.
<בועז הירש: אני אומר לך כמנכ"ל, בסופו של היום אני רוצה לראות, האם זה מנע לי מעבר של אנשים בעלי פוטנציאל זליגה לעומק הבטחת הכנסה, והאם גם הצלחתי לייצר אצל אנשים פרואקטיביות.
<בועז הירש: מעבר לכאן גם חשובה לי איכות ההשמה וכדומה, אבל מה שאמרתי בהתחלה אלה שני הפרמטרים שאותי מעניינים – למנוע מאנשים את התלות בקצבאות.
מיקי רוזנטל: בשלב הזה נשאל את עופר לוי, נציג העובדים בלשכת התעסוקה, מה דעתכם על התוכנית הזו?
מיקי רוזנטל: והאם הדברים שמסר המנכ"ל מקובלים עליכם, או יש לכם הסתייגויות?
<עופר לוי: תוכנית מעגלי תעסוקה, כפי שנוכחתם מכל האמירות פה, היא לא תוכנית תעסוקתית.
<עופר לוי: היא תוכנית, למנוע מאנשים לקבל קצבאות.
<עופר לוי: בין התוכנית ליעדים שהציגו ומדדי ההצלחה שהעמידו אין קשר.
<עופר לוי: אין קשר בין מדדי ההצלחה לתוכנית.
<עופר לוי: התוכנית הזו, אם באמת רוצים לגעת באנשים, בואו נראה כמה אנשים מצטרפים חדשים הבטחת הכנסה לשירות התעסוקה, כמה נשארים.
<עופר לוי: הלא גם חייל משוחרר שמסיים את שירותו הצבאי יגיע לשירות התעסוקה כתובע הבטחת הכנסה.
<עופר לוי: אתם באמת חושבים שהוא זקוק לאותה סדנה כדי להשתלב בעבודה?
<עופר לוי: הלא החוק מנע ממנו לקבל את קצבת דמי האבטלה שהיתה מגיעה לו, אז הוא מגיע לקבל את קצבת הבטחת הכנסה, ואנחנו משלבים אותו בעבודה באופן מיידי.
<עופר לוי: לכן אין צורך.
<עופר לוי: זו תוכנית אוצרית.
<עופר לוי: זו לא תוכנית של שירות התעסוקה.
<עופר לוי: כל האמירות הללו לא יעזרו.
<עופר לוי: יש פה מישהו שסמן קהל יעד, ולא סתם נבחרו הישובים כפי שנבחרו.
<עופר לוי: הדבר היחיד בכל התוכנית הזו, זה למנוע מאנשים לקבל קצבאות.
<עופר לוי: יחד עם זאת, אני האחרון שאתכחש לכך שאנחנו בשירות התעסוקה, יש לנו בעיה.
<עופר לוי: קיימים בשירות התעסוקה 76 אלף תובעי הבטחת הכנסה בעומק אבטלה שאנחנו לא יודעים לתת להם מענה.
מיקי רוזנטל: הרמתם ידיים לגביהם.
<עופר לוי: לא הרמנו ידיים.
<עופר לוי: אסביר.
<עופר לוי: כדי לטפל באותם אנשים אנחנו זקוקים, אל"ף, להכפלה ולהשלשה של כוח האדם בשירות התעסוקה, אנחנו זקוקים לתקציבים ולליווי?
<עופר לוי: את זה אין לנו היום בשירות התעסוקה, ואני אשמח אם מישהו יוכל להביא את זה לתוך שירות התעסוקה.
<עופר לוי: אני בטוח שגם המנכ"ל.
<עופר לוי: לאנשים האלה אין לנו מענה.
<עופר לוי: אלה האנשים שנמצאים בשירות התעסוקה לאורך תקופה ארוכה, ואנחנו לא יודעים לטפל בהם.
<עופר לוי: הלא מה אומרים לנו.
<עופר לוי: שם אני אשמח אם תבוא תוכנית ותטפל בהם.
<עופר לוי: הלא מה אומרים לנו – בגלל שאני לא יודע לעשות חוק א', אטפל במה שאתה כבר יודע לעשות.
<עופר לוי: אנחנו עושים את זה מדי יום.
<עופר לוי: לא סתם נתתי נתון בישיבה שעברה, שמרבית ההשמות של שירות התעסוקה מתבססות על אותה אוכלוסייה, שהם כרגע רוצים לבנות את תוכנית מעגלי תעסוקה.
<עופר לוי: התוכנית הזאת היא לא תוכנית תעסוקתית.
<עופר לוי: לא סתם לא שמעתם פה על שום מקום עבודה.
<עופר לוי: לא סתם לא שמעתם פה על הכשרות מקצועיות.
<עופר לוי: מה יש פה?
<עופר לוי: לומר לאדם: תבוא ותשב בסדנה שאתה לא זקוק לה?
<עופר לוי: הלא אנחנו מאוד בעד סדנאות.
<עופר לוי: אנחנו הכנסנו סדנאות לתוך שירות התעסוקה, ו-וועד העובדים לא התנגד, כל עוד הסדנאות האלה התבצעו באופן וולנטרי, וסייעו לדורשי עבודה, אבל כאשר מביאים את הסדנאות האלה, להושיב בהן את אותה אם חד-הורית שתצטרך להגיע לסדנה, שליש מהקצבה שלה יגיע על הוצאות תחבורה, השליש השני של הקצבה על אפשרות למישהו שישמור לה על הילד, למי סייעה הסדנה הזאת?
<עופר לוי: לכן אם באמת רוצים לעזור ולחזק את שירות התעסוקה, תראו איפה אנחנו לא יודעים לטפל, ושם תנו את המענה.
<עופר לוי: בואו תנו לנו מענה ותעזרו לנו כשירות התעסוקה לטפל באותם דורשי הבטחת הכנסה שנמצאים אצלנו 4, 5 ו-6 שנים.
<עופר לוי: באלה אנחנו זקוקים לעזרה.
<עופר לוי: שם הבעיה של שירות התעסוקה, הבעיה הקשה.
<עופר לוי: בואו נדבר רגע על כל מה שהם מדברים.
רינה פרנקל: אני רוצה לומר שהתרבות של קצבאות צריך להיפסק.
רינה פרנקל: שתיים, אם לא נכשיר את האנשים האלה, ולא נוציא אותם למעגל העבודה, הם יצטרפו ל-75 האלה שאתה אומר שאין לכם מה לעשות אתם.
מיקי רוזנטל: חברת הכנסת פרנקל, אני מנסה קודם להבין את העובדות.
מיקי רוזנטל: אני יודע שלכולם יש דעות, אבל אני רוצה שיציגו את העובדות בפנינו, ואחר כך נתייחס.
רינה פרנקל: אני מבינה שכל העניין ייבחן לגופו, ולא יהיה שם שום דבר באופן כזה או אחר שלילי.
רינה פרנקל: אני חושבת שצריך לתת צ'אנס לאנשים האלה לצאת ממעגל העוני למעגל העבודה.
רינה פרנקל: זו המטרה.
<עופר לוי: יש לך עבודה?
<עופר לוי: בבקשה, תציגי.
<עופר לוי: אני רואה ששנה בשירות התעסוקה לא גרמו לך להבין את הבעיה.
<עופר לוי: בואי ננסה להסביר לך- - -
רינה פרנקל: לא צריך להסביר לי כלום.
מיקי רוזנטל: אני מבקש.
מיקי רוזנטל: פה ידברו בכבוד לחברי כנסת.
<עופר לוי: אני מדבר בכבוד.
<עופר לוי: אני רק אומר את הדבר הבא: אם מתוך עשרה דורשי עבודה שנכנסים לשירות התעסוקה, שמונה מוצאים עצמם חוזרים למעגל העבודה בלי שום סדנה ובלי שום הכשרה, אני לא חושב שזו הבעיה שבה צריך לגעת, ואם אותם שניים לא ישתלבו באותו מקום עבודה, אז באמת בואו תסייעו לנו, וזה מה שאני תמיד אומר.
<עופר לוי: אין לנו המשאבים לטפל ב-220 אלף דורשי עבודה בשירות התעסוקה.
<עופר לוי: אני מודה.
<עופר לוי: אני לא אומר: הכול טוב, תשאירו אותנו כפי שאנחנו היום.
<עופר לוי: לא אמרתי את זה.
<עופר לוי: אני אומר: אנחנו זקוקים לעזרה, ואם יש אפשרות לקנות מיקור חוץ אחראי ובצורה ששלילת הקצבאות תישאר בידי שירות התעסוקה, אני הראשון שאשמח, כי אני לא מסוגל לתת מענה לדורשי עבודה.
<עופר לוי: כאשר אנחנו נמצאים במצב שבו פקיד בשירות התעסוקה מטפל במחלקות של למעלה מ-800 דורשי עבודה, אנחנו לא יודעים לתת מענה.
מיקי רוזנטל: אם אני מבין נכון את מה שהצגת עד עכשיו, אתה אומר:
מיקי רוזנטל: אנחנו לא מתנגדים למיקור חוץ – מפתיע אותי, אבל בסדר; שתיים, התוכנית אינה מטפלת בבעיה המרכזית של התעסוקה במדינת ישראל אלא בסוגיות שדווקא בזה אנחנו כן יודעים לטפל בכוחות העצמיים שלנו.
מיקי רוזנטל: אז לא תשתפו פעולה או כן תשתפו פעולה עם התוכנית?
מיקי רוזנטל: למרות שאתם חושבים שהיא בלתי-יעילה.
<עופר לוי: אני ממש לא בקטע הזה.
<עופר לוי: אנחנו באים ומציפים את הבעיות.
<עופר לוי: אנחנו אומרים: אנחנו לא זקוקים לתוכנית הזאת, כי אין בה שום דבר שקשור לשילוב במעגל עבודה.
<עופר לוי: אם מחר יגידו שבאותם 8 מיליון ש"ח בונים הכשרות מקצועיות שמתאימות לדורשי עבודה או להכשרות מקצועיות למקצועות שנדרשים ביום בשוק העבודה, האמן לי שאנחנו לא מבקשים שום תמורה על זה – נעשה את זה.
<עופר לוי: כאשר אומרים לנו: קחו תקציב, תגדילו את העומס שאתם נמצאים בו ותשללו קצבאות – אנחנו לא שם.
מיקי רוזנטל: נשאל פה המנכ"ל קודם, האם יכולתו של מנכ"ל אזורי לסרב להמלצה לשלול קצבה, היא לא רק עלה תאנה.
מיקי רוזנטל: מה עמדתך בעניין?
<עופר לוי: אני לא רואה את המנהל שיסרב לאותו מאמן אישי שנשכר על-ידי ההנהלה, כי אחר כך יהיה לו עסק עם ההנהלה.
<עופר לוי: אבל שוב - אני בעניין מעגלי תעסוקה.
<עופר לוי: אני רוצה לקחת את הדברים הטובים.
<עופר לוי: אני לא בא להתנגח.
<עופר לוי: אני גם בטוח שמנכ"ל שירות התעסוקה ישמח לקבל תוכנית לאנשים שנמצאים בעומק אבטלה.
רינה פרנקל: יש לי שאלה.
רינה פרנקל: כמה אנשים חדשים נשארים ונגררים לעומק אבטלה, וכמה אנשים אתם מצליחים בהבטחת הכנסה לסדר בעבודה בישובים האלה?
<עופר לוי: המספר 76 אלף דורשי עבודה שנמצאים בעומק אבטלה לא השתנה בארבע השנים האחרונות.
מיקי רוזנטל: כלומר כל הזמן מגיעים חדשים, יש השמה של 80 אחוז- - -
<עופר לוי: - - משתלבים בשוק העבודה, וגם ניקח את הנתון הבא:
<עופר לוי: אותם 76 אלף דורשי עבודה נכפו עלינו עקב חוק ההסדרים שהחזיר את כל הבנ"לים – בלתי-ניתנים להשמה.
<עופר לוי: בזמנו בשירות התעסוקה היתה סמכות לוועדות הרפואיות שבו, לוועדות המקצועיות שבו להגדיר שהאדם לא יוכל להשתלב בשוק העבודה מסיבות כאלה ואחרות.
<עופר לוי: בחוק ההסדרים של שנת 2004 החליטה כנסת ישראל שהיא מחזירה את כל אלה ששירות התעסוקה קבע שהם לא מסוגלים לעבוד או שהם לא מסוגלים לטפל בו לתוך שירות התעסוקה.
מיקי רוזנטל: זו החלטה של האוצר.
<רן מלמד: החלטה של הכנסת.
<עופר לוי: עד היום מאותם 50 אלף נותרו בשירות התעסוקה כ-20 אלף, אבל הבעיה היא שיש לנו אנשים נוספים כאלה, שאחוזי הנכות שלהם הם בגובה שלא מאפשר להם לקבל קצבת נכות.
<עופר לוי: מצד שני, הכישורים שלהם והגיל שלהם לא מאפשרים לשלב אותם בעבודה אחרת, ואז הם נשארים אצלנו כאנשים בלתי-מטופלים, והם מהווים את המאגר של ה-76 אלף.
מיקי רוזנטל: שאלתה של חברת הכנסת פרנקל – בישובים הקונקרטיים שבהם נקבעה התוכנית, האם שם גם המספרים זהים לשאר הממוצעים בארץ?
<עופר לוי: הם לא שונים משאר הישובים בארץ, אלא שמישהו צופה ששם, בעקבות הנחיות כאלה ואחרות, יירשמו אנשים נוספים לאותן לשכות, ואז נוצרה התוכנית הזו, כפי שאמרתי, לעצור את האנשים מלקבל קצבה.
מיקי רוזנטל: נוכל לקבל נתונים מסודרים על אותן לשכות?
<עופר לוי: זה ההנהלה.
רינה פרנקל: כרגע זה פילוט.
רינה פרנקל: אנחנו מדברים על ישובים מסוימים.
רינה פרנקל: אני רוצה לדעת מה אחוז אלה שבכל זאת מצטרפים להבטחת הכנסה, ולא משתלבים בשוק העבודה בישובים האלה?
מיקי רוזנטל: נקבל את זה?
מיקי רוזנטל: ההנהלה, אפשר יהיה לקבל את זה?
מיקי רוזנטל: בבקשה, ואם יש שאלות לעופר, זה הזמן לשאול.
מיכל בירן: אם אנחנו רוצים לתת כלים לשירות התעסוקה, כדי שתוכלו לשכור אנשים מוכשרים ושעומדים בקריטריונים, שיוכלו ללוות אתכם, להיות מנטורים, כל דבר שנגיע למסקנה שהוא מועיל וצריך אותו, מה יש לשנות בנהלים, שאני בטוחה שמשרד האוצר ישמח לשנות אותם כדי לייעל את המערכת; מה צריך לשנות בהתנהלות של המערכת כדי לאפשר את הקליטה של אנשים מוכשרים, חוץ מעוד תקנים, שעל זה הם מתים?
<עופר לוי: שני הדברים העיקריים שאתם שירות התעסוקה מתמודד – הדבר הראשון הוא מבחן התעסוקה.
<עופר לוי: מבחן התעסוקה זה אומר, אם אתה עומד בכללים ועמדת בכללים שלאחר מכן, יזכו אותך בקצבה.
<עופר לוי: את החלק הזה של מבחן התעסוקה חובה שיעשה עובד מדינה, עובד שירות התעסוקה.
<עופר לוי: יש החלק הנוסף, והוא שילוב בעבודה, שזה הכשרות מקצועיות, זה סדנאות במידת הצורך לאנשים מסוימים, אם זה סדנה לכתיבת קורות חיים לאנשים מסוימים.
<עופר לוי: את הכלי שאומר מי זקוק למה יש לנו בשירות התעסוקה.
<עופר לוי: הכלי הזה נקרא ריאיון תעסוקתי, שבו נקלטים דורשי עבודה ועוברים ריאיון תעסוקתי, שבו למעשה התוכנית התעסוקתית שלהם נקבעת.
<עופר לוי: אלא מה - העומסים הבלתי-אפשריים גורמים לכך שאנחנו מתמקדים רק כמעט ב-90 אחוז מהזמן בנושא מבחן תעסוקה, ואנחנו אומרים: אם תסייעו לנו במבחן התעסוקה מול אותן אוכלוסיות שבכלים הנוכחיים אנחנו לא יודעים לטפל בהם, נוכל לפנות את הזמן ולטפל באנשים שאנחנו כן, ונוכל לעשות הרבה יותר.
מיכל בירן: קיבלתי את התשובה שאני יכולה לקבל.
מיקי רוזנטל: נעבור לנציג האוצר.
מיקי רוזנטל: קודם כל, אם תוכל להוסיף לנו למה החלטתם לתמוך בתוכנית הזאת, מה המטרות שאתם רואים לנגד עיניכם, תשיב להאשמות שהושמעו פה, שהתוכנית הזו, מטרתה לשלול קצבאות ותו לא?
מיקי רוזנטל: ואם יש לך נקודות להוסיף, בעיקר למה החלטתם להתמקד באוכלוסייה שהיא לכאורה הכי קלה למצוא לה עבודה, ולא לאנשים שהאבטלה שלהם היא כרונית?
<רן רידניק: ננסה לעשות סדר, כי אני לפחות טיפה התבלבלתי מכל הנתונים האחרונים.
<רן רידניק: נתחיל מהסוף, לגבי יוצאים לעבודה.
<רן רידניק: ממשלת ישראל אישרה את תוכנית יוצאים לעבודה.
<רן רידניק: היא כרגע נמצאת בהכנה לקריאה שנייה בכנסת, בפני הוועדה הזאת.
<רן רידניק: הממשלה ודאי לא נסוגה.
<רן רידניק: עדיין כל גורמי המקצוע בממשלה, כל שרי הממשלה תומכים בתוכנית.
<רן רידניק: אנחנו חושבים שכל רגע שבו לא דנים באופן רציני ומאשרים בוועדה, זה רגע שבו אנחנו מפסידים כמדינה, מקבלי הבטחת הכנסה מפסידים.
<רן רידניק: זו תוכנית עם מבחן תעסוקה אפקטיבי מצד אחד; מצד שני, הרבה מאוד כלים, הרבה פה דיברו על הכלים הטובים שהיו בתוכנית.
<רן רידניק: אני שמח שכך.
<רן רידניק: התוכנית היא מבחן תעסוקה אפקטיבי ועם גזרים משמעותיים.
<רן רידניק: אני חושב שנכון לדון באופן רציני בוועדה או בתת-הוועדה ולאשר אותה.
<רן רידניק: אני חושב גם שזה נותן מוחלט אפילו למה שיושב-ראש הוועד דיבר קודם על כך שהוא צריך התערבות חיצונית אמתית שתאפשר להתמקד באותה מסה עיקרית של כשלושת-רבעי ממקבלי הבטחת הכנסה, שבה השירות יכול להתמודד.
<רן רידניק: זה בדיוק המענה – אנשים בעומק הבטחת הכנסה.
מיקי רוזנטל: אתה מדבר על יוצאים לעבודה ולא על התוכנית הזו.
<רן רידניק: כן, התחלתי.
<רן רידניק: ללא ספק, זה הפתרון המערכתי הגדול להבטחת הכנסה.
<רן רידניק: אני חושב שזה הפתרון הכי נכון גם לשירות התעסוקה.
<רן רידניק: אני חושב שהיום אפילו מנהלי ועובדי השירות מסכימים אתי, מה שפעם לא היה.
<רן רידניק: זה התוכנית העיקרית והגדולה.
<רן רידניק: לגבי מעגלי תעסוקה – קצת מבלבלים בין הדברים – אני מתבלבל – לגבי מעגלי תעסוקה, זה אחת מתוך כמה תוכניות שסוכמו במאי 2013 כחלק מהסיכום התקציבי עם משרד הכלכלה בנוגע למתן כלים לשירות התעסוקה, להתעסק עם אוכלוסייה שהיא לא אוכלוסייה של יוצאים לעבודה.
<רן רידניק: כבר אז היתה הבחנה.
<רן רידניק: עוד כלים שהוחלט אז שעוברי הכשרה מקצועית, תוכנית סטרייב, הרשות מקדמת תעסוקה ומעגלי תעסוקה בכמה צירים, שמטרתם היתה להיענות לקריאה שהיתה הרבה מאוד שנים, בעיקר מהכנסת, שאמרה: אתם לא נותנים להם תקציב וכלים; תנו להם כלים שיוכיחו את עצמם.
<רן רידניק: זו היתה קריאה שהייתי לפחות כאן ב-15-10 דיונים שבהם נאמרה האמירה הזאת.
<רן רידניק: נאמרה אמירה: למה אתם מפעילים כלים דרך מרכזי הכוון או דרך הג'וינט לגופים אחרים?
<רן רידניק: בואו תראו שגם שירות התעסוקה יודע להפעיל כלים.
<רן רידניק: במאי 2013, לפני שמונה חודשים, בסיכום התקציבי כן הוחלט לפעול בכמה אפיקים ובכמה תוכנית בנושא הזה.
<רן רידניק: אנחנו דנים כרגע באחת התוכנית האלה, שזה לא תחליף, היא לא מתקרבת, היא לא אותה אוכלוסייה, היא לא קשורה ליוצאים לעבודה; זה אחד מתוך כמה נדבכים שמטרתם להראות ששירות התעסוקה- - - ביצוע אמתית גם עקב אוכלוסייה שתישאר שלו לאחר שתאושר יוצאים לעבודה.
<רן רידניק: אני חושב שזה הפתרון המערכתי הנכון.
<רן רידניק: אני חושב שזה גם משתקף בדברים של אחרים.
<רן רידניק: היא תוכנית קטנה, לא דורשת חקיקה, לא דורשת שום שינוי מבני, היא במסגרת הכלים הסמכותיים של שירות התעסוקה עצמו.
<רן רידניק: בתקציב מכובד אך במסגרת המגבלות הפיסקליות, זה סביר – הוא עומד במגבלות הפיסקליות.
מיקי רוזנטל: אין כסף לכל דבר שחולמים עליו.
מיקי רוזנטל: אני דובר האוצר...
<רן רידניק: זה אחת מתוך כמה תוכניות.
<רן רידניק: אנחנו חושבים שנכון להפעיל אותה.
<רן רידניק: היא לא פתרון מערכתי.
<רן רידניק: מטרתה, להראות ששירות התעסוקה יודע להתמודד גם עם הבטחת הכנסה קצרה, מתוך תפישה – יש גם תוכניות לחד-הוריות, יש גם תוכניות שעוברי הכשרה מקצועית באופן כללי, יש תוכנית של רשות מקדמת תעסוקה, שנעה על שיתופי פעולה עם רשויות.
<רן רידניק: כלומר יש כמה צירי התקדמות.
<רן רידניק: כרגע דנים בנדבך אחד, ולא בהכרח רואים את כל התמונה.
<רן רידניק: בעולם הזה גם לגבי הבטחת הכנסה חדשה, שגם בזה חשוב להתמקד, לסייע, לשלב אותם מהר בתעסוקה ולמנוע התבססות והגעה לאותם- - - , יש מקום גם למעורבות ממשלתית בנושא.
<רן רידניק: זה אחד המקומות האלה.
<רן רידניק: לגבי בחירת מקומות, לא ארחיב.
<רן רידניק: חבר הכנסת ליצמן גם לא כאן, אבל חשוב לציין שהאוכלוסייה החרדית בהבטחת הכנסה היא אוכלוסייה מינורית.
<רן רידניק: הם כמעט לא קיימים שם.
<רן רידניק: לדעתי, הם פחות מאחוז ממקבלי הבטחת הכנסה.
<רן רידניק: זה נובע בעיקר מכך שתלמידי ישיבה אינם זכאים לקבל הבטחת הכנסה.
מיקי רוזנטל: לא רציתי להגיד את זה למרות שאני יודע את זה, אבל אז לכאורה זה עומד בסתירה לישובים שבחרתם.
<רן רידניק: ככל שחבר הכנסת ליצמן חושב שתהיה נטישה המונית של ישיבות, אולי זו בעיה שעלולה לעלות - לא רציתי לסבך אותו.
<רן רידניק: אני מניח שלא לזה הוא התכוון.
<רן רידניק: לא נגיע לשם, כמובן.
<רן רידניק: בחירת הישובים – מגיעים ל-16 ישובים, אום אל-פאחם, טייבה, יש גם ערבים, יש גם יהודים, יש גם יהודים חילוניים, יש גם יהודים דתיים, מסורתיים.
<רן רידניק: היא נבעה גם משיקולים תפעוליים כמו איפה יש להם סדנאות זמינות ואיפה יש להם מנחי צוות.
<רן רידניק: בועז אמר שבגלל זה גם הפריסה בדיליי.
<רן רידניק: בסוף זה אמור להגיע לכ-16-15 ישובים, שזו פריסה די רחבה.
<רן רידניק: המיקוד בוודאי רחב מספיק כדי שאף אחד לא יגיד שזה רלוונטי לאוכלוסייה שכמעט לא נמצאת בתוך המערך הזה.
<רן רידניק: שאלת על בנ"לים - למה לא עושים יותר אנשים שבלתי-ניתנים להשמה.
<רן רידניק: כאן אני מוכרח לומר שהתיקון שבוצע ב-2004 על-ידי הממשלה והכנסת היה תיקון הכרחי.
<רן רידניק: המצב שבהתחלה, היסטורית, בתחילת שנות ה-80, נוסדה - - - מתוך מחשבה סוציאלית מתקדמת שהמדינה תספק רשת רווחה בסיסית לאזרחיה, שתהווה משען אחרון, שבה לא ניתן לאף אחד להידרדר מתחת לסף קיום מינימלי.
<רן רידניק: בבסיס זה גם תפישה ערכית אמרה שכל אדם יבצע ניסיון כדי למצות את פוטנציאל ההשתכרות שלו ולהשתלב בתעסוקה.
<רן רידניק: עם הזמן מסיבות מבניות, מוסדיות וכאלה הרבה מאוד אנשים שהגיעו לעולם הזה, הגדירו אותם כבלתי-ניתנים להשמה.
<רן רידניק: זה התחיל מטפטוף, עד שהגיע למצב שב-2004 למעלה ממחצית האנשים הוגדרו כבלתי-ניתנים להשמה, כלומר זה הפך להיות לא ברירת המחדל ולא הפתרון לזרזיף.
מיכל בירן: זו הסיבה או- - - שר האוצר?
<רן רידניק: ברשותך, אני פוליטיקאי קטן, בטח לא אדון בפוליטיקה.
<רן רידניק: אני חושב שהסיבה המקצועית נכונה.
<רן רידניק: זה הפך להיות שהמדינה הפסיקה להתמודד עם מרבית האוכלוסייה – מה שוודאי לא מתאים.
<רן רידניק: אני חושב שגם לא נכון עכשיו.
<רן רידניק: ככל שזה יבוא, נתנגד לזה.
<רן רידניק: אנחנו חושבים שנכון להתמקד בכלל האו האוכלוסייה, צריך לשלבה, ורק במקרים קיצוניים להשתמש באותה הברירה הפינתית.
<רן רידניק: בהמשך לזה חשוב לציין שביוצאים לעבודה, בדיוק בגלל הסוגיות האלה – בהתחלה היתה התנגדות עזה מצד כל מיני גורמים, כולל משרד האוצר, לעשות אופציה של יציאה מהמסלול לחלוטין, אבל לאחר לחצים גדולים ותהליך הפנמה פנימי שחל, נוצר מסלול שכונה חסר-מסוגלות תעסוקתית, שבמצבים מסוימים, זו לא ברירת המחדל לכולם, אבל אפשר להחריג מהתוכנית באופן מלא, שלא שיהיה בכלל מבחן תעסוקה לאוכלוסייה מסוימים, שלא חלים עליה הדגשים האלה.
<רן רידניק: זה מסלול של חסר מסוגלות תעסוקתית, אבל בטח לא יכול להיות דרך המלך.
<רן רידניק: אחזור לנקודה שבה התחלתי – לא מעגלי תעסוקה ולא סטרייב ולא שוברים הם לא תחליפים לתוכנית הגדולה.
<רן רידניק: אני חושב שנכון מצד הוועדה לדון בתוכנית ברצינות, לקדם אותה.
<רן רידניק: אנחנו חוזרים על ההצהרות וההבטחות שאמרנו בדיון הראשון בנושא הזה, גם בנוגע למוכנות שלנו לערב את שירות התעסוקה, למנגנון, גם לגבי קיום תהליך הידברות.
<רן רידניק: זו דרך המלך ופתרון אמתי בהבטחת הכנסה.
מיקי רוזנטל: אנחנו צועדים על קרקע חרושה, כפי שאתה יודע.
מיקי רוזנטל: אני אדם ריאלי, אבל יכול להיות שאם ייקבע מנגנון לגבי התוכנית הזו, הוא יהיה ישים אחר כך גם לתוכנית הגדולה.
מיקי רוזנטל: אבל יש רצון כן, אמתי, לנסות למצוא פתרון לבעיה.
מיקי רוזנטל: לכן גם קשה לי להפריד – אמרת: יש לנו תוכניות למגוון נושאים, אבל התוכנית הזו הגיעה לשולחן הזה.