GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל נחמיאס: אז או שמבטלים את הדרישות ליבואנים, או שמטילים גם על היצרנים המקומיים.
חיים כץ: למה זה חשוב לך?
<אייל נחמיאס: זה פוגע בתחרות.
<אייל נחמיאס: חד-משמעית, זה פוגע בתחרות.
חיים כץ: ומה אומרים במשרד החקלאות?
<אפרת אביאני: אני אגיד משפטית, ופנינה תענה מקצועית.
חיים כץ: אז עזבי רגע משפטית.
חיים כץ: מה יש לך להגיד מקצועית?
<פנינה אורן: שמי פנינה, מנהלת האגף לפיקוח המזון לבעלי חיים במשרד החקלאות.
<פנינה אורן: עניינית, זה ממש לא נכון.
<פנינה אורן: אותם תנאים שאנחנו דורשים מייבוא, אנחנו דורשים גם מהייצור של השוק המקומי.
<פנינה אורן: העניין הוא - - -
חיים כץ: אם זה לא נכון, הוא קיבל את מה שהוא ביקש.
<אייל נחמיאס: לא, זה לא - - -
<פנינה אורן: הפיקוח - - -
חיים כץ: תקשיב, היא מדברת לפרוטוקול.
חיים כץ: היא בוועדה בכנסת.
חיים כץ: היא אומרת מה שדורשים מהיבואנים, הפיקוח דורש מהייצור המקומי.
<אייל נחמיאס: זה לא נכון.
<אייל נחמיאס: יש לי פה את התקנות שיצאו.
<נדב גלאון: - - - יתוקן.
<אייל נחמיאס: התקנות שיש היום דורשות - - -
חיים כץ: שמעת מה הם אמרו, או שאתה לא מקשיב?
חיים כץ: אתה נעול על שלך.
חיים כץ: מה שהם אומרים, שאם זה לא, זה יתוקן בתקנות.
חיים כץ: מה שידרשו ממך, ידרשו מהם.
<פנינה אורן: כרגע החקיקה עוד לא בתוקף.
חיים כץ: מה שהם אמרו רשום.
<נועה ברודסקי-לוי: "(2) הוראות לעניין ייצור חקלאי ראשוני של מזון לבעלי חיים; (3) תנאים נאותים לעניין המבנה, הציוד והמתקנים המשמשים לייצור מזון לבעלי חיים, ולעניין תהליך ייצור המזון לבעלי חיים, לרבות אמצעים לבקרה ולאיתור ליקויים בהם, וקביעת הליך מובנה וקבוע של זיהוי כשלים ורשאי הוא, בין היתר, לדרוש בהוראות כאמור עמידה בתקנים או בכללים בינלאומיים; (4) תנאים נאותים להחסנת מזון לבעלי חיים, להובלתו ולשימוש בו; (5) הוראות לעניין חומרי גלם אסורים וחומרים מזיקים" – לרבות הרשימה של חומרי הגלם האסורים ואותם חומרים מזיקים".
<נועה ברודסקי-לוי: "(6) הוראות לעניין תוספים, הליך רישומם ותנאים לרישומם, לסימונם, ולשיווקם, קדם-תערובות של תוספים, דרכי השימוש בהם ותנאים להזנת בעלי חיים בהם, וכן קביעת סוגי תוספים למטרות דיאטטיות, וקביעת תנאים לגביהם, ורשאי הוא, בין היתר, לדרוש בהוראות כאמור עמידה בתקנים או בכללים בינלאומיים; (7) נוהלי עבודתה וסדרי דיוניה של הוועדה המקצועית המייעצת וכן הוראות שיחולו על המשקיפים לעניין שמירת סודיות ומניעת ניגוד עניינים; (8) סימון מזון לבעלי חיים בסימון מאושר לפי סעיף 12, ונתונים שיופיעו בסימון; הוראות לפי פסקה זו ייקבעו בשים לב להגנה על סודות מסחריים של יצרני המזון לבעלי חיים; (9) קיום הוראות החסנה, הובלה ושימוש, המצוינות בסימון מאושר לפי פסקה (8); (10) תנאי בטיחות לייצור, לאריזה, להחסנה, להובלה, ולשיווק של מזון לבעלי חיים, לרבות לעניין רמת הלחות, נוכחות גופים זרים וכיוצ"ב; הוראות לעניין דרכי הבקרה של יצרנים ומשווקים על קיומם.
<נועה ברודסקי-לוי: " "(11) תנאים והוראות לעניין תיעוד פעולות, ניהול יומנים של תהליכי ייצור, ושמירת מסמכים בקשר לייצור מזון לבעלי חיים, הובלתו, ייצורו ושיווקו, לרבות תעודות המעידות על משלוח של המזון ששווק, וכל מסמך אחר שיאפשר שמירת עקביות בין המוצר הסופי לבין היצרן או המשווק; (12) תנאי בטיחות למבנים, למקומות, למתקנים ולמכונות לייצור, להחזקה ולהחסנה של מזון לבעלי חיים, ולאמצעי אריזה, העברה ותובלה של מזון לבעלי חיים; (13) תנאי איכות למזון לבעלי חיים, ובלבד שיש להם קשר ישיר לבטיחות השימוש במזון לבעלי חיים, ודרישת נהלי בקרת איכות לייצור ושיווק מזון לבעלי חיים, דרך כלל או לסוגי מזון לבעלי חיים; (14) תנאים והוראות לעניין ייבוא של מזון לבעלי חיים ומתן תעודה לייצוא מזון לבעלי חיים לפי סעיף 15; (15) פרסומם של היתרים שניתנו לפי החוק, ובכלל זה של הסימון המאושר הכלול בהיתרים, הודעות על התלייה או ביטול של היתרים כאמור, רשימת חומרי הגלם האסורים ורשימת התוספים הרשומים, והכל בשים לב לצורך להגן על סודות מסחריים".
<נועה ברודסקי-לוי: "(16) הקמתה והפעלתה של מערכת ממוחשבת להתראה מהירה לזיהוי, איתור, איסוף ומניעת שיווק ושימוש במזון לבעלי חיים המכיל חומר מזיק או חומר אסור או שאינו ראוי לשימוש מסיבה אחרת, לפי סעיף 32 לרבות הוראות לעניין העברת נתונים ודיווחים ממנה למשרדי ממשלה הנוגעים בדבר; (17) חובות דיווח, מועדי דיווח ודרכי דיווח למנהל, וכן נתונים במערכת להתראה מהירה ודיווחים שיהיו גלויים לעיון הציבור, ואמצעים לבדיקת אמִתותם; (18) דגימה ובדיקה של מזון לבעלי חיים לפי סעיף 19, בין במעבדה ובין שלא במעבדה; (19) איסוף, מניעה ואיסור שיווק של מזון לבעלי חיים והוראות לעניין החזקתו, הובלתו והטיפול בו לפי סעיפים 17, 20, 21 ו-23; (20) תנאים להכרה במעבדות לביצוע בדיקות של מזון לבעלי חיים לפי סעיף 34; (21) הוראות לעניין הטיפול במזון לבעלי חיים ובבעלי חיים שנתפסו, לפי סעיף 28(ב)(2)".
<נועה ברודסקי-לוי: "(ג) תקנות לפי סעיף קטן (ב)(2) עד (6) יותקנו בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה.
<נועה ברודסקי-לוי: (ד) תקנות לפי סעיף קטן (5) ו- (6) יותקנו בהתייעצות עם הוועדה המקצועית המייעצת.
<נועה ברודסקי-לוי: (ה) תקנות לפי סעיף קטן (ב)(13) יותקנו בהסכמת שר הבריאות".
חיים כץ: (4).
<נועה ברודסקי לוי: לא, (4) נמחק.
<נועה ברודסקי לוי: זה רק סעיף קטן (ב)(13).
<נועה ברודסקי לוי: "(ו) תקנות לפי סעיף קטן (ב)(5), (6) ו-(20) יותקנו בהתייעצות עם שר הבריאות.
<נועה ברודסקי לוי: 37.
<נועה ברודסקי לוי: אגרות – השר, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות בעד כל אלה: שירות שניתן לפי חוק זה, בקשה להיתר, בקשת תעודה לייצוא, הכרה במעבדות, בדיקות, לרבות בדיקות מעבדה, מתן היתרים, תעודות או אישורים הנוגעים ליישום הוראות חוק זה.
<נועה ברודסקי לוי: 38.
<נועה ברודסקי לוי: שמירת דינים – (א) אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות לפי פקודת בריאות הציבור (מזון), לפי פקודת מחלות בעלי חיים, מהוראות לפי פקודת הרוקחים לרבות לעניין מזון לבעלי חיים המכיל תכשיר רפואי, הוראות לפי פקודת בריאות העם ומהוראות כל דין אחר".
<נועה ברודסקי לוי: "39.
<נועה ברודסקי לוי: תחולה על המדינה – לעניין חוק זה, דין המדינה כדין כל אדם.
<נועה ברודסקי לוי: 40.
<נועה ברודסקי לוי: תיקון פקודת מחלות בעלי חיים – בפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ"ה-1985, בסעיף 22(11), במקום "זבל או מספוא" יבוא "וזבל".
<נועה ברודסקי לוי: 41.
<נועה ברודסקי לוי: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מנהליים – בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים, התש"ס-2000 , בתוספת הראשונה, בפרט 41, אחרי פסקה (4) יבוא: - "(5) החלטה של רשות לפי חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ב-2012.
<נועה ברודסקי לוי: " 42.
<נועה ברודסקי לוי: תחילה – תחילתו של חוק זה שנתיים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
<נועה ברודסקי לוי: 43.
<נועה ברודסקי לוי: תקנות ראשונות – תקנות ראשונות לפי סעיף 36(ב)(1), (3) עד (6), (8) עד (12) ו-(14), יותקנו עד 6 חודשים לפני יום התחילה".
<נועה ברודסקי לוי: "44.
<נועה ברודסקי לוי: הוראות מעבר – (א) צו הפיקוח צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א-1971 (בסעיף זה – צו הפיקוח) – בטל.
<נועה ברודסקי לוי: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות צו הפיקוח לעניין סעיפים 9 עד 15, 16 עד 22 ו-25 עד 26, ימשיכו לחול כל עוד לא נקבעו תקנות לפי סעיף 36(ב) לחוק זה בעניינים המנויים בהם, ואולם הסמכויות הנתונות למנהל לפי צו הפיקוח יהיו נתונות למנהל לפי חוק זה מיום התחילה ואילך, ויראו את מי שניתן לו היתר עסקה לפי צו הפיקוח כמי שניתן לו היתר לפי חוק זה עד לפקיעת תוקפו".
חיים כץ: אנחנו גמרנו להקריא, ואנחנו חוזרים אליך.
חיים כץ: את רוצה להעיר לנו.
<שרית כספי-אורון: תודה רבה.
<שרית כספי-אורון: רציתי לדבר על סעיף 36(ב)(5) ו-(6), שמדבר על רשימה של חומרים אסורים, רשימה של חומרים מזיקים ודברים כאלו.
<שרית כספי-אורון: לפי חוקים מקבילים בתחום של חומרים מזיקים, כמו חוק אוויר נקי, כמו תקנות בריאות העם, איכות מי השתייה, בגלל שיש כל שנה שינויים והתקדמות במדע וטכנולוגיה, גם במעבדה ליכולת גילוי וגם בהבנה של ההשפעות הבריאותיות של חומרים מזיקים, נהוג בכל העולם בכל החוקים, וגם בארץ, להכניס עדכון מעת לעת לרשימות האלה.
<שרית כספי-אורון: רצינו להציע שהרשימות האלה יעודכנו מעת לעת ולפחות פעם בחמש שנים.
חיים כץ: אין לו בעיה עם זה.
חיים כץ: אנחנו מקבלים את ההצעה שלך.
<שרית כספי-אורון: מעולה.
<שרית כספי-אורון: תודה.
חיים כץ: את רואה?
חיים כץ: היה כדאי לבוא.
חיים כץ: אנחנו לא מצביעים היום.
<אשר בראון: מאה אחוז.
<אשר בראון: אני מתייחס לסעיף (17), הנושא של חובת דיווח וכולי.
<אשר בראון: אני מבקש, אם אפשר להוסיף בסוף הסעיף הזה, כמו בסעיפים שונים, שכבר קיים: "והכול בשים לב לצורך להגנה על סודות מסחריים".
חיים כץ: זה נאמר.
חיים כץ: נאמר להגנה על - - -
<אשר בראון: בסעיף הזה זה לא מופיע.
<אשר בראון: בסעיף (17).
<אשר בראון: חובת דיווח, מועדי דיווח, שיהיו גלויים לעין הציבור וכולי.
<פנינה אורן: - - - גם סודות מסחריים, בגלל זה אנחנו חתומים על סודיות.
<אשר בראון: בנושא הזה של הדיווח הגלוי לעין הציבור, אם אפשר להוסיף.
<אפרת אביאני: אבל כתוב פה שהכול בשים לב בצורך להגן על סודות מסחריים.
<וילמה מאור: לא, (17).
<אשר בראון: יש סעיפים שבהם זה כתוב, יש סעיפים שלא.
<אשר בראון: ב-(17) אני מבקש להוסיף.
חיים כץ: על (17) אנחנו הצבענו כבר.
<אשר בראון: לא, ב-36(ב)(17).
<פנינה אורן: אבל איזה סודות מסחריים?
<פנינה אורן: אם נעשה recall, ברור שמפרסמים את השם של החברה ואת השם של המוצר, יש פה פגיעה - - -
חיים כץ: הלא אין לך כוונה לפגוע, נכון?
<פנינה אורן: לא, בנושא של recall, חייבים להבין, אם אתה יוצא בהודעה לציבור שהמוצר של חברה מסוימת הוא פגום, אתה פוגע מסחרית בחברה.
<פנינה אורן: אבל זה לא - - -
חיים כץ: לא, הוא לא מדבר על זה.
חיים כץ: הוא מדבר על משהו אחר, לא הקשבת לו.
חיים כץ: תקשיבי טוב מה הוא אומר.
חיים כץ: תחזור על השאלה.
<אשר בראון: אני מבקש רק שיגנו על הסודות המסחריים.
<אשר בראון: לא על האינטרס המסחרי, אלא על הסוד.
חיים כץ: על הסודות המסחריים.
<אפרת אביאני: אפשר להוסיף - - -
חיים כץ: זה יוסף, כמו שביקשת.
<אשר בראון: תודה רבה.
חיים כץ: אז מחר ב-09:20 בבוקר.
<רינה ורסנו: אנחנו יכולים להחתים בכנסת שעון עבודה.
חיים כץ: מאחר ואנחנו לא עובדים במשרד הבריאות, ואנחנו רוצים לקדם דברים ורוצים לעזור לציבור – את לא חייבת להגיע גם.
חיים כץ: אין לך זכות הצבעה מחר.
חיים כץ: מחר יהיו רק הצבעות.
חיים כץ: לא יהיו דיבורים, לא יהיה כלום.
חיים כץ: יהיו הצבעות.
חיים כץ: אנחנו נדבר שם על ההערה, "ביודעין".
חיים כץ: תנסחו.
חיים כץ: תבואו לפני זה, שבו עם היועצת המשפטית של הוועדה.
חיים כץ: תביאו את היועצים המשפטיים.
חיים כץ: משרד המשפטים, אנחנו המחוקקים.
חיים כץ: בית המשפט יקבע לפי מה שאנחנו מחוקקים.
חיים כץ: אנחנו לא חיים לפי מה שהוא קובע.
חיים כץ: בשביל זה יש כנסת.
חיים כץ: אנחנו הרשות המחוקקת.
חיים כץ: תביאו את זה.
חיים כץ: 09:20 – תגידו למסתייג שיהיה פה, שיוכל להסתייג.
חיים כץ: אנחנו גם נגיד לו.
<רחל בורושק: בתנאי שהמטוס ימריא מקרקוב.
חיים כץ: אם לא, אנחנו לא נצביע.
חיים כץ: הנה, אני אומר לך.
חיים כץ: אם בגלל תקלה טכנית הוא יהיה תקוע בקרקוב, לא תהיה הצבעה.
חיים כץ: אנחנו נכבד את כללי המשחק הדמוקרטי עד הסוף.
חיים כץ: לכן מחר ב-09:20 – אנחנו גם נודיע למסתייג.
חיים כץ: אם הוא רוצה להסתייג, בבקשה.
חיים כץ: אני מקווה שמחר נסיים את זה.
חיים כץ: מחר אין דיבורים.
חיים כץ: המסתייג יגיד את מה שיש לו להגיד.
<וילמה מאור: מי שרוצה להגיע, שיגיע.
<וילמה מאור: אתם תקבלו כולם הזמנה.
<וילמה מאור: מי שרוצה, שיגיע, מי שלא רוצה, לא חייב.
חיים כץ: אבל לא יהיו דיבורים, שיהיה לכם ברור.
חיים כץ: יש הצבעות ונגמר.
חיים כץ: היום יום שלישי בשבוע, כ' בשבט, ה-21 בינואר 2014.
חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא במסגרת יום המגזר העסקי בכנסת: מציאת האיזון הנכון בין זכויות העובדים לזכויות המעסיקים.
חיים כץ: אני אגיד לכם גילוי נאות: אני מגיע מארגון עובדים ואני עומד בראש הארגון הזה 20 שנה ולא שבתתי יום אחד.
<קריאה: אתה נמצא פה כל הזמן.
חיים כץ: נכון, כמעט.
חיים כץ: אנחנו רואים בעיניים את הלקוח, והלקוח תמיד צודק ואנחנו לא מלמדים אותו, ואנחנו צריכים לעמוד בלוחות זמנים ובאיכות עבודה ואם לא, לא תהיה לנו עבודה כי 90% זה ייצוא ומתחרים מול הכי גדולים.
חיים כץ: אם לא נעשה את זה, לא תהיה לנו עבודה, וכך אנחנו מתנהלים.
חיים כץ: באתי לפה ושמעתי הרבה על מעסיקים, וטיפלנו פה בעובדים ובזכויות עובדים.
חיים כץ: במחשבה שנייה, בהתחלה לא רציתי לקיים את הדיון בנושא הזה, רציתי להיכנס דווקא לנושא דמי אבטלה למעסיקים, לעצמאיים.
חיים כץ: רציתי להיכנס לזה.
חיים כץ: אתם אמרתם: לא, אנחנו רוצים לגעת בזה.
חיים כץ: אמרתי: אוקי.
חיים כץ: המתכונת של הדיון הולכת להיות כזאת: כל מי שרוצה לדבר פה – ידבר.
חיים כץ: אתם תעלו את כל מה שבא לכם בראש.
חיים כץ: לא אני, לא אראל ולא גילה, לא נסתום לכם את הפה.
חיים כץ: תעלו כל מה שעולה על לבכם.
חיים כץ: אנחנו ניקח אחרי זה את הפרוטוקול, הכל נשאר בפרוטוקול, ונראה איפה אנחנו יכולים למצוא את האיזון בשביל לשפר את מצבכם כי גם אתם עובדים.
חיים כץ: אפילו שאתם מעסיקים, אתם גם עובדים.
חיים כץ: אי אפשר לקחת לכם את זה.
חיים כץ: אתם קמים לעבוד, אתם עובדים, אתם יוצרים מקומות עבודה, אתם נותנים לאנשים פרנסה ואתם גם צריכים להרוויח.
חיים כץ: אין כזה דבר שמישהו עובד ולא ירוויח.
חיים כץ: אין עבודה לשם שמיים.
חיים כץ: חבר הכנסת מרגי, אני מצטער - -
יעקב מרגי: אם אמרת שאין עבודה לשם שמיים, אין אתך בהקשר הזה.
חיים כץ: - - וכל אחד צריך להרוויח והנה, עוד פעם גילוי נאות:
חיים כץ: אף פעם לא עשיתי עסקים עם מישהו שהיה נדמה לי שהוא לא מרוויח.
חיים כץ: אז שהוא ירוויח במידה ואני אהנה במידה והכל יהיה טוב.
חיים כץ: זאת תהיה מתכונת הדיון.
חיים כץ: יש לנו שעה.
חיים כץ: הזמן שלי ושל הח"כים לא ייחשב ואחר כך, לכם תהיה שעה ואתם תדבר כל אשר עולה על רוחכם.
חיים כץ: אני אקח את הפרוטוקול, אני אעיין בפרוטוקול ואנחנו פה, בוועדה, ננסה לראות איפה אנחנו יכולים למצוא את האיזון לשפר את מעמדכם ולא נגיד לכם שום דבר.
חיים כץ: לא על התארגנות ולא על התאגדות ולא על אכיפת דיני עבודה ולא על כלום.
חיים כץ: שום דבר.
חיים כץ: אפילו נהיה יותר לארג'ים מהבג"ץ.
חיים כץ: מה שהבג"ץ לא נתן לכם להגיד אנחנו ניתן לכם.
חיים כץ: הכל יהיה פתוח.
חיים כץ: גילה, רצית להגיד משהו?
חיים כץ: סליחה, אני מצטער.
חיים כץ: אני רוצה להודיע פה על צירופה של חברת הכנסת מיכל בירן לוועדת המשנה לנושאי מעגלי תעסוקה.
חיים כץ: אני מאמין שפה לאף אחד אין התנגדות אז שני חברי הוועדה שנמצאים פה תומכים בהצטרפותה.
חיים כץ: היא כל כך רוצה להיות ולתרום אז מי אנחנו שנמנע מבעדה להצטרף אז הרי היא מצורפת.
גילה גמליאל: כוח עולה.
גילה גמליאל: כבוד יושב ראש הוועדה, ראשית, אני באמת רוצה לברך אותך.
גילה גמליאל: אין לי ספק שהדיון כאן יהיה ממצה, ענייני, כפי שרק אתה יודע לקיים בוועדות הכנסת.
גילה גמליאל: אני רוצה לברך את חברי, חבר הכנסת אראל מרגלית על עצם העלאת הרעיון ששנינו מקדמים היום הזה, שזה לציין את יום המגזר העסקי בכנסת.
גילה גמליאל: לידיעת היושב ראש, אנחנו בהחלט עוברים בין כל הוועדות השונות.
גילה גמליאל: הוועדות השונות היום, כל אחת בנושא שנבחר בקפידה על מנת להעלות אותו לסדר היום.
גילה גמליאל: הנושא שנבחר כאן מאד מעסקים את המעסיקים בדבר כמות החוקים של חוקי העבודה שהצטברו משנת 2000 עד השנה הזאת, ורוצים לבחון האם יש איזון בין הרצון שלנו לראות את טובת העובדים, וכפי שציינת זאת בצורה נכונה, שבאמת מדובר במעסיקים שהם גם עובדים אל מול הצורך שלהם להתמודד, במיוחד בעסקים הקטנים והבינוניים, עם מסת החוקים.
גילה גמליאל: אני חושבת שהנושא הוא דיון בפני עצמו, דיון מאד מאד חשוב וראוי, ומין החשיבות שהוא יתקיים גם כאן, בוועדה, על מנת לראות את כל ההיבטים של כל הדברים.
גילה גמליאל: אני רוצה לברך אתכם ביום הזה ושיהיה לנו יום פורה.
גילה גמליאל: אני ואראל נסיק את כל המסקנות מכל הוועדות וננסה לייצר מזה את השורה התחתונה, שתסייע למגזר העסקי.
חיים כץ: אראל, אתה רוצה גם להגיד משהו?
אראל מרגלית: כן, תודה רבה.
אראל מרגלית: אז קודם כל, יושב ראש הוועדה, חיים כץ, כל הכבוד על הנושא של הדיון.
אראל מרגלית: אתה באמת בא מארגון שיש לו ועד עובדים מאד חזק ועובד מאד צמוד עם ההנהלה, ועושה מחזור של משהו כמו 70 מיליון ביום, נכון?
אראל מרגלית: משהו כזה.
אראל מרגלית: - -
חיים כץ: כן, כולל שישי-שבת.
אראל מרגלית: - - אחד מספינות הדגל של התעשייה הישראלית, שאני חייב לומר באופן ברור שזה מאד קשור לנושא הדיון שלנו פה, שזה לא היה יכול להיות בלי שותפות צמודה, הדוקה, בין ההנהלה, העובדים, התעשייה, הבעלים.
אראל מרגלית: זה לא היה יכול להיות.
אראל מרגלית: כאן זה בעלים ממשלתיים אבל זה לא יכול היה להיות בלי שיתוף פעולה בין כל הרשויות האלה, כדי להביא כזאת חברה לתפארת.
אראל מרגלית: זה לא קורה וזו דוגמה למה שאנחנו רוצים לדבר פה היום.
אראל מרגלית: חברת הכנסת גילה גמליאל, השותפה שלי ליום הזה, אני חייב לומר שהיא ואני בוועדת הכספים יחד קואליציה ואופוזיציה, שיתפנו פה פעולה דווקא בפעולות נגד הנושא של הריכוזיות והמונופולים במשק, שזו היתה פעולה לא פשוטה מול המגזר העסקי.
אראל מרגלית: דווקא אנחנו רוצים לשים על השולחן ולומר שהעסקים בישראל זקוקים לחמצן דחוף, ושכנסת ישראל וממשלת ישראל והשותפות בין העסקים לבין העובדים זקוקים לשיח חדש לחלוטין.
אראל מרגלית: העסקים הקטנים והבינוניים, שהרבה פעמים אין להם קול - יש הרבה פעמים קול לעסקים הגדולים יותר – מעסיקים 66% מהעובדים במשק.
אראל מרגלית: אין היום שינוי חברתי בישראל בלי גיוסו של המגזר העסקי לדברים החדשים שרוצים לעשות במדינת ישראל.
אראל מרגלית: לא תהיה פריחה בגליל, לא תהיה פריחה בנגב, לא נכניס את המגזר הערבי לתוך התעסוקה, לא נכניס את המגזר החרדי לתוך התעסוקה בלי שותפות גדולה עם המגזר העסקי ולכן היום השיח.
אראל מרגלית: מצד אחד, נכון שאנחנו דורשים מגזר עסקי הוגן אבל מצד שני, צריך להבין, שהרבה מאד פעמים בתוך המגזר העסקי מסתכלים על יזם/יזמית בתור מישהו שכאילו בא לסדר משהו או מישהו במקום מישהו שהוא גיבור תרבות.
אראל מרגלית: בלי עסקים, בלי יזמים שהיו מעזים ומקימים עסק, וכל אחד מאתנו, אני מבקש ממנו היום לחשוב על הסיפור של העסק הקטן לידו, עסק אחד או שניים, ולחשוב על האדם, האנשים שמנהלים אותו, איך הם הקימו אותו, איך הם מקיימים אותו, איך הם משלמים משכורות.
אראל מרגלית: איך קורה שיש חודש אחד שהוא לא כל כך טוב ואיך הם ממשיכים לעבוד ואיך הם לוקחים על עצמם את הסיכון.
אראל מרגלית: איך נראית חופשה שלהם כשהעסק ממשיך לעבוד והם צריכים לדאוג ויש פתאום איזו שהיא תקלה או משאלה של לקוח חדש.
אראל מרגלית: רבותי, יזמים בישראל הם החלוצים החדשים.
אראל מרגלית: ממשלת ישראל, כנסת ישראל, חייבת לתת להם את הבמה.
אראל מרגלית: עכשיו, משהו לגבי הקשר בין העובדים לבין העסקים בישראל: הכלכלה הישראלית מושתתת על האנשים ועל העובדים.
אראל מרגלית: זה כלכלה שבה אנחנו זקוקים לעובדים שיהיו כמה שיותר נחמדים, כמה שיותר בריאים, כמה שיותר חכמים כי ככה החברה שבה הם עובדים יותר טובה.
אראל מרגלית: זו התעשייה שממנה אני בא.
אראל מרגלית: אני אומר לכם שבמדינת ישראל אנחנו מדברים המון על חלוקה יותר צודקת של העוגה אבל בואו נגיד לעצמנו את האמת:
אראל מרגלית: ב-1914 היינו 50 אלף יהודים פה.
אראל מרגלית: ב-1948 היינו 500 אלף.
אראל מרגלית: מדינת ישראל לא משאירה את העוגה בגודל קבוע, היא מכפילה את העוגה, היא משלשת את העוגה, היא מרבעת את העוגה.
אראל מרגלית: ומי שיכול, הלקוח הגדול ביותר, לרבע את העוגה, זה המגזר העסקי, ולרתום אותו לאתגרים חדשים בחברה הישראלית.
אראל מרגלית: לתת לו להרוויח, לתת לעובדים לעשות את הדברים הגדולים הבאים, לתת לצעירים ולמבוגרים להיות חלק מהיצירתיות הישראלית אבל להבין שכל כמה שממשלה יכולה לעזור, בסוף מקומות העבודה הגדולים, הצמיחה במשק, מגיעה דרך המגזר העסקי.
אראל מרגלית: זה היום שבו אנחנו נותנים לו שיח ופתח, ויושב פה אוריאל לין, חבר הכנסת לשעבר, שהוא ראש לשכת התיאום ואמיר חייק, ראש התאחדות התעשיינים ועוד רבים רבים אחרים.
אראל מרגלית: האנשים האלה מייצגים המון אנשים מכל הארץ, שמהווים את ליבת הכלכלה הישראלית.
אראל מרגלית: ניתן להם את הכבוד היום.
יעקב מרגי: אני רק רוצה להוסיף דברי ברכה ליוזמים על היום הזה.
יעקב מרגי: אני חושב שהמגזר העסקי, כפי שהזכירו פה, תרומתו היא רבה.
יעקב מרגי: לעתים אנחנו גם שוכחים ומספרים ממש בקצרה במשל קטן: אבא ששם את הילד שלו על הכתפיים והולך אתו.
יעקב מרגי: רואה עץ תפוח, קוטף לו תפוח ונותן לו.
יעקב מרגי: רואה ענפים, מתכופף, הילד עובר ולא נפגע מהענף.
יעקב מרגי: אחר כמה זמן הוא פוגש את השכן, הוא אומר לו: ראית את אבא שלי?
יעקב מרגי: עכשיו, הוא על הכתפיים, הוא פשוט שכח שאבא שלו נושא אותו.
יעקב מרגי: מה עשה האבא?
יעקב מרגי: הוריד אותו למטה, למציאות הנכונה.
יעקב מרגי: אני לא רוצה לומר מי האבא ומי הילד אבל השותפות היא שותפות מתבקשת.
יעקב מרגי: אין לזה בלי זה ואין לזה בלי זה.
יעקב מרגי: אני חושב שבדיונים האלה צריך את הצלע השלישית, בתקופה שרבים הארגונים וטוב שכך, אני לא מלין.
יעקב מרגי: זה הגנת העובדים והגנת הצרכן והירוקים וכל ההתארגנויות.
יעקב מרגי: זה תפקידה של הממשלה.
יעקב מרגי: איפה שהארגונים קצת מכבידים, הממשלה צריכה לשחרר.
יעקב מרגי: לפעמים לקיים שיחות סלון וגם שיחות מקצועיות עם בעלי עסקים, עם יזמים, שלפעמים הוא אומר לך: תשמע, בא לך לזרוק הכל, לסגור הכל, ללכת להתרווח.
יעקב מרגי: מקשים.
יעקב מרגי: אז אני לא בא... מצד העובד, עובדים.
יעקב מרגי: אני לא חושב שבוועדה הזאת יש את האיזונים.
יעקב מרגי: אנחנו נותנים הגנה לעובדים בוועדה הזאת אבל יש גם את האיזונים הנצרכים כשלפעמים ארגוני עובדים מגזימים, היה פה דיון אחד ששלחנו אותם לשבת עם ההנהלה.
יעקב מרגי: מקום עבודה מבוקש, לא אזכיר.
יעקב מרגי: היתה שם קצת הגזמה אז שלחנו אותם, היושב ראש שלח אותם להסתדר.
יעקב מרגי: לכן, השותפות היא מתבקשת.
יעקב מרגי: תרומת
יעקב מרגי: כם היא רבה, תרומתם של העובדים היא רבה.
יעקב מרגי: אני חושב שהממשלה היא צלע שלישית וצריכה להיות גם בדיונים כאלה כדי לראות איפה היא תורמת את חלקה.
חיים כץ: יש לך שעה עכשיו.
אראל מרגלית: אנחנו מתנצלים כי אנחנו פשוט עוברים בכל הוועדות.
חיים כץ: אוריאל, 10:35.
חיים כץ: עד 12:00, שלך.
אוריאל לין: אני אשתדל מאד לקצר משום שנמצאים פה הרבה נציגים מהמגזר העסקי וחשוב לשמוע אותם באופן ישיר, לאו דווקא בנושא ספציפי כזה או אחר.
אוריאל לין: אני רוצה לציין, קודם כל, אדוני היושב ראש, תודה בשביל ההזדמנות להעלות את הנושא.
אוריאל לין: אני חושב שהוא נושא בעל מרכזיות וחשיבות עצומה וכן היתה פה הרבה מאד פוריות ביצירת חוקי עבודה.
חיים כץ: פה זה פה.
אוריאל לין: כן, גם כאן, גם לפניך קצת.
אוריאל לין: בסך הכל, יש איזו נקודת זמן שצריך לעמוד ולומר: זה מה שאני עשיתי, זה מה שאני השגתי, בואו נחשוב גם על איזונים.
אוריאל לין: אז קודם כל, המגזר העסקי לא עובד רק בשביל רווח.
אוריאל לין: הוא בונה את כלכלת המדינה, הוא בונה את הצמיחה, הוא יוצר תעסוקה.
אוריאל לין: בלי המגזר העסקי אין לנו ביטחון, אין לנו חברה, אין לנו כלום.
אוריאל לין: אז אני אומר רווח, כן, כדי שנוכל להתקיים אבל זו לא המטרות היחידות, כמובן, של המגזר העסקי.
אוריאל לין: כשאנחנו מדברים על המגזר העסקי מצטיירת תמונה, בהרבה מקרים, קצת מעוותת.
אוריאל לין: אנחנו רואים מול עיננו חברות ענק.
אוריאל לין: אומרים: חברות הענק האלה לפעמים רוצות לנצל את העובדים.
אוריאל לין: אני רוצה לומר: בישראל יש חצי מיליון עסקים.
אוריאל לין: בתוך חצי מיליון העסקים האלה יש 391 אלף עסקים זעירים וקטנים.
אוריאל לין: 391, שהפדיון השנתי אינו עולה על מיליון אחד בשנה.
אוריאל לין: אנחנו חייבים לזכור את זה כדי להבין מהו מבנה המגזר העסקי בישראל.
אוריאל לין: מאחורי 390 אלף עסקים זעירים וקטנים אלה ניצבת לפעמים משפחה אחת או שתיים.
אוריאל לין: על פי ניתוח שאנחנו עשינו, ה-self-Employed, העסקים הקטנים האלה, ה-391אלף, הם מייצרים בערך 1,200,000 מקומות עבודה בישראל, בניתוח שנעשה באגף הכלכלה שלנו.
אוריאל לין: אז אני אומר, הבה נראה את מבנה המגזר העסקי בצורתו הנכונה ולא נחשוב תמיד שמדובר רק בחברות ענק, זה לא כך.
אוריאל לין: בדרך כלל, במדינת ישראל מדי שנה נכנסים עסקים, בדרך כלל עסקים קטנים ובינוניים, ונפלטים עסקים.
אוריאל לין: הסטטיסטיקה שהתייצבה היא פחות או יותר שמדי שנה פורשים כ-37 אלף עסקים קטנים ובינוניים.
אוריאל לין: העסק פשוט נסגר.
אוריאל לין: 37 אלף זו מכה לא קלה למשפחות שנמצאות מאחורי העסק.
אוריאל לין: המספר הזה, שהתייצב בשנים 2007 ואילך, התחיל לעלות בשנת 2011.
אוריאל לין: ב-2011 כבר נסגרו 38,442 עסקים.
אוריאל לין: ב-2012 נסגרו 39 אלף עסקים ולדאבוננו הרב, בשנת 2013 נסגרו 41 אלף עסקים.
אוריאל לין: זה הרבה וזו מגמה, שאני רואה במגמה הזאת מגמה מסוכנת.
אוריאל לין: אלה דברים שאנחנו צריכים להביא אותם, כמובן, בחשבון.
אוריאל לין: ביעף אעבור על פני חקיקת העבודה.
אוריאל לין: אני לא אכנס, כמובן, לתכנים, אין זמן לכך אבל שהתמונה תהיה ברורה.
אוריאל לין: אנחנו, כמובן, מציגים את הדברים היום, הכל מטעם נשיאות הארגונים העסקיים.
אוריאל לין: זה דעה של ארגון מעסיקים אחד, זו הדעה המגובשת של נשיאות הארגונים העסקיים.
אוריאל לין: תוכן הדברים שאנחנו מציגים אותו כאן: אני אומר, קודם כל, אנחנו מתחילים בחקיקה שעברה בשנים 2000 עד 2013 - לא פחות, אדוני היו"ר, מ-170 תיקוני חקיקה.
אוריאל לין: 170 תיקוני חקיקה זה מאד פורה, אפילו למדינה הכי סוציאליסטית בעולם.
אוריאל לין: צריך לזכור ש-130 זה תיקוני חקיקה ראשית ועוד 40, זה תיקונים של מה שאנחנו קוראים "חקיקת משנה".
אוריאל לין: דוגמאות, חוקים שיותר מדי הקצינו בפליליזציה כלפי העסקים – עסק במצוקה כספית שלא עמד בתשלום בזמן, בנוסף למה שהוא צריך לשלם לדמי השהייה, הוא גם נמצא בסיכון פלילי, גם פגיעה בזכויות יסוד של מעסיקים.
אוריאל לין: אנחנו נתנו לנציגי ארגון עובדים להיכנס לתוך העסק בכל זמן שהוא בלי שום מגבלה.
אוריאל לין: כוח שניתן יותר מאשר למשטרת ישראל, מבלי שהגבלנו אותם במספר הביקורים, בתיאום מראש, לא שום דבר.
אוריאל לין: רק בשני דברים: לא לפגוע בצנעת הפרט ולא לפגוע בקווי הייצור.
אוריאל לין: אנחנו עוברים מכאן, זה רק דוגמאות, אדוני היו"ר, כמובן, אני לא מציג את כל החקיקה.
אוריאל לין: אנחנו עוברים מכאן להצעות חוק שהונחו על שולחן הכנסת בכנסת הנוכחית, וזה מה שעומד היום, הייתי אומר, יותר מול פנינו.
אוריאל לין: אלה הדברים שעליהם יצטרכו להחליט ועדת העבודה והרווחה, ועדת שרים לחקיקה, חברי הכנסת, עד כמה אנחנו רוצים לקדם את 130 החוקים שהונחו על שולחן הכנסת.
אוריאל לין: בא נראה, למשל, כאן, אני יכול לתת לך דוגמה: חוק הסכמים קיבוציים (ביקור נבחר ציבור).
אוריאל לין: החוק הזה שואף להפוך חברי כנסת לנציגים של ארגוני עובדים, שהם ייכנסו לתוך העסק על מנת לקדם את ענייני העובדים.
אוריאל לין: אני חשוב שזו גישה מאד לא בריאה.
אוריאל לין: לא צריך להיות כך.
אוריאל לין: חברי כנסת לא צריכים להיות נציגים של ארגוני עובדים.
אוריאל לין: הצעת חוק הגנת שכר – רוצים לקבוע שמעסיקים יישאו בתשלום גם בהליכי מיון של העובדים, גם אם העובד לא התקבל לעבודה.
אוריאל לין: גם כן, דבר מופלג, וזה אני מביא רק לשם דוגמאות, ואני מנסה להציב איזו שהיא אמת מידה עד כמה אנחנו צריכים להיות זהירים בהמשך חקיקת העבודה.
אוריאל לין: המעסיק היום נושא על חשבונו בהליכי המיון.
אוריאל לין: לא יתכן שאנחנו גם נבוא ונאמר לו: אתה גם תשלם שכר בתקופה שבה עבד אדם מסוים שלא התקבל לעבודה.
אוריאל לין: בין שהתקבל או לא התקבל, אתה תשלם שכר לאותו אדם.
אוריאל לין: אני חושב שזה מצביע על כיוונים שצריך מאד להיזהר מהם.
אוריאל לין: עכשיו אנחנו עוברים לקבוצה של הצעות חוק שעברו בוועדת שרים לענייני חקיקה.
אוריאל לין: כפי שאנחנו יודעים, חוק לא מתחיל את טיפולו בכנסת אלא אם כן הוא עבר דרך, בא נאמר, הצינור או המחסום של ועדת שרים לענייני חקיקה.
אוריאל לין: אנחנו רואים גם כאן:
אוריאל לין: הצעת חוק עבודת נשים.
אוריאל לין: אני אחר כך אראה לכם מה קורה כשמחליטים לתת ימי מחלה, אין לזה סוף.
אוריאל לין: מחליטים שעובד רשאי לצבור 90 ימי מחלה בגלל סיבה כזאת ואחרת, ולאחר מכן נוסף עוד ועוד ועוד ועוד.