GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: כל מי שנוגע בהעסקה של עובדים – המחוקק, הממשלה, המגזר הפרטי, המגזר הציבורי.
חיים כץ: אומרת לי וילמה שאנחנו אישרנו במקום מה שביקשת, דמי אבטלה לעצמאים.
חיים כץ: זה יהיה הדיון ב-21 לחודש.
2436: אני ביקשתי דיון בנושא הרבה יותר רחב והרבה יותר עקרוני.
2436: לא בבעיה ספציפית אחת.
חיים כץ: נתחיל את הדיון ונראה איך הוא גולש.
2436: אדוני היושב ראש, כשמחליטים בכנסת ישראל לקיים את יום המגזר העסקי, לדעתי צריך לעסוק בנושאים מרכזיים, נושאי רוחב.
2436: הצעתי נושא רוחב ואני חושב שהוא חשוב מאין כמוהו, איזון נכון בין זכויות מעסיקים לזכויות עובדים.
2436: אני לא רואה מה פסול בכך ואני אגיד לך את האמת, אני גם משתומם על כך שלא אימצתם את ההצעה הזאת.
מיכל בירן: הייתי עכשיו בביקור בגרמניה וסיפרו לי שאנגלה מרקר, שאי אפשר להתבלבל, היא שמרנית, בדיוק היא הייתה ביום כזה יחד עם המעסיקים ואמרו לה שהיא חייבת לכת לקראתם ולהגמיש קצת את תנאי ההעסקה כי הם לא יכולים להסתדר כך.
מיכל בירן: אמרה להם אנגלה מרקר לא.
מיכל בירן: אמרה להם שכל פעם שהלכו לקראתם והגמישו את תנאי ההעסקה, הם ניצלו את זה לרעה.
מיכל בירן: זה נכון גם לגביכם.
ניר ורגון: רבני צהר.
ניר ורגון: אני מברך גם את נחמן שי וגם את איגוד לשכות המסחר בעבודה הזאת.
ניר ורגון: נכון שכפי שאמרה מיכל המצב לא אידיאלי אבל יש לנו כלל ביהדות והוא שאחרי המעשים, יימשכו הלבבות.
ניר ורגון: לאט לאט אתה עושה עוד פעולה, אתה משנה אתה מינוח, אתה משנה את המושג, את השיח ובעזרת השם לאט לאט אנחנו מקווים שגם הלבבות יימשכו לכיוון הזה של לא מעביד.
ניר ורגון: מעביד יש לנו בתנ"ך רק פעם אחת "ויעבידו מצרים את בני ישראל בפרך".
ניר ורגון: זה מה שאנחנו מכירים.
ניר ורגון: בתורה כתוב כי "עבדיי הם אשר הוצאתי אותם מארץ מצרים, עבדיי הם ולא עבדים לעבדים".
ניר ורגון: בן אדם צריך להיות עבד לאלוקיו, לערכיו, למצפונו, לזה הוא צריך להיות משועבד.
ניר ורגון: ברגע שאנחנו משנים את המינוח ממינוח של עבדות, אנחנו בעצם יוצרים מהפך בתפיסה ובעזרת השם אני מקווה שמתוך המהפך המינוחי נגיע גם למהלך של מהפך במציאות בשטח.
חיים כץ: רונן סולומון, הפעם אין לך מה להגיד?
רונן סולומון: אין לי מה להגיד.
רונן סולומון: סומך על האחרים.
חיים כץ: פעם ראשונה אני שומע שלעורך אין מה להגיד.
רונן סולומון: אני יכול להגיד שאני תומך.
נעה בן שבת: אנחנו לא נוגעים כאן בחוקים שהם מעבר לרשימת חוקי העבודה שמופיעה כאן בתוספת.
נעה בן שבת: זה לא ישנה את המינוחים האלה כי שם יישאר המונח מעביד.
צור גינת: רשות המסים.
צור גינת: הנקודה שאנחנו נפגשים בה.
צור גינת: הפקודה כולה מבוססת על מעביד ועובד וגם חוק הפיקוח על קופות גמל.
צור גינת: הבעיה היא שהמונח מעביד ועובד הולך כחוט השני לאורך הפקודה ולחוק הפיקוח על קופות גמל.
צור גינת: כל הדוחות שמתקבלים על ידי העובדים מתקבלים עם מרכיב עובד.
חיים כץ: אתה במס הכנסה הקשבת למה שאמר חבר הכנסת נחמן שי?
צור גינת: בהחלט שמעתי.
חיים כץ: מעכשיו ואילך.
חיים כץ: אנחנו לא הולכים לשנות.
חיים כץ: נחמן, תהיה רגוע, זה יעבור.
חיים כץ: בקריאה ראשונה זה יעבור.
חיים כץ: אני לא יודע מה יהיה הלאה.
צור גינת: אני שמעתי את הדברים וגם התעמקתי בדברי ההסבר, אבל עדיין נשאר העבד בתור עובד.
צור גינת: כלומר, עובד עדיין נשאר.
צור גינת: תוציא את ה-ו' ויש לך עבד.
צור גינת: לא פתרנו את הבעיה.
צור גינת: אנחנו מסתכלים ואני מניח שאחרי המעסיק היה צריך להיות עוסק, אבל עוסק כבר תפוס בדיני המס.
נחמן שי: אנחנו לא פוסלים את המונח עבודה.
נחמן שי: גם בעבודה אותו שורש.
נחמן שי: אנחנו לא אומרים שה אמור למחוק גם את מפלגת העבודה ולהפוך אותה למפלגה אחרת.
נחמן שי: יכול להיות שבזה אתה תומך, אבל אני לא מרחיק לכת, אני צנוע, אבל אין לי ספק שהמילה מעביד, מעבר לחוק אני שומע את זה מאנשים שעיסוקם בתחום, שהמילה מעוררת אצלם אי נוחות ולא סתם.
נחמן שי: אני לא מתכוון לפגוע, ואף אחד לא רוצה לפגוע, לא בחוקי העבודה של מדינת ישראל, לא בתנאי העובדים, לא בזכויות העובדים.
נחמן שי: ההפך.
שולי מועלם-רפאלי: גם לא בזכויות המעסיקים.
שולי מועלם-רפאלי: צריך להגיד שבוועדה הזאת אנחנו רואים בזכויות המעסיקים משהו חיובי.
נחמן שי: אנחנו רוצים לשמור על זכויות העובדים.
גדעון בן ישראל: הסתדרות הגמלאים תומכת ברעיון הזה.
גדעון בן ישראל: אמנם לא כל דבר נמדד בצד המעשי שבו אבל השיח הציבורי הוא חשוב.
גדעון בן ישראל: אני מבין שכאן השורש שעובד בא מעבודה ונדמה לי שצריך לבדוק אם זה לא מחייב גם משהו בנושא הזה.
גדעון בן ישראל: אני חושב שנחמן שי עלה על רעיון נכון ואני מחזק את ידיו ותומך בהצעת החוק.
חיים כץ: קראנו בזמנו בעיתון שהצעת החוק הזאת נולדה אי שם בצפון על ידי מישהו שפנה לליאה שם-טוב.
חיים כץ: היה על זה עמוד שלם ב"ידיעות אחרונות" עם תמונה של הבן אדם.
2436: זאת שגיאה.
נחמן שי: אני פניתי לעיתון ואמרתי להם שאני חושב שהם מפספסים כי זה פשוט לא היה ולא נברא.
נחמן שי: אז הם עשו תיקון כאילו אבל התיקון נועד להוכיח שהם לא טעו.
שולי מועלם-רפאלי: בהיררכיה של מדינת ישראל יש כמה גורמים שלא טועים.
נחמן שי: הם התכוונו לתקן אבל התיקון לא היה.
נחמן שי: החברים שיושבים כאן, הם אלה שיזמו את זה והאשראי הוא שלהם.
חיים כץ: אותו מעסיק זעיר שהיה שם.
נחמן שי: הוא כתב את זה על מפית ויש לו כבר את הצילום של המפית.
נחמן שי: פשוט המצאה.
חיים כץ: זה עמוד שלם ב"ידיעות אחרונות".
יעקב מרגי: יכול להיות שהיו לו מחשבות.
נחמן שי: זה לא היה עמוד אבל היה בהבלטה.
נחמן שי: פניתי לעיתון ואמרתי שלפחות ישאלו.
חיים כץ: כשביטלתי את המס על אלה שהפרישו לפני 2008, המבוגרים, עשינו להם תיקון ונתנו להם אופציה, מישהו אחר כך כתב שהוא סידר את זה באי-מייל.
נחמן שי: גם לא היה נכון.
חיים כץ: לא מיני ולא מקצתי, אבל הוא סידר את זה באי-מייל.
נחמן שי: טוב שהזכרת לי.
נחמן שי: אני כבר שכחתי את זה.
2436: אני רוצה להדגיש שאין שום בעיה עם המונח עובד.
2436: עבודה במסורת שלנו היא מונח בעל ערך.
2436: עבודה נחשבת לאחד הערכים החשובים ביותר גם במסורת היהודית.
מיכל בירן: יש גם שם של מפלגה.
חיים כץ: לא שמעת שהיא הולכת ונעלמת?
2436: זאת לא מילה שמסמלת גנאי אלא היא בהחלט מילה שמסמלת ערך.
2436: אנחנו העברנו בזמנו את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, שם נאמר לבסס את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
2436: העלו מיד את השאלה האם שני הערכים האלה יכולים להתמזג ביחד.
2436: האם אין בעצם התנגשות בין יהודית לבין דמוקרטית.
2436: אנחנו ניסינו במשך שנים להסביר שהערכים האלה הם ערכים תואמים.
2436: אני קורא כאן משפט יוצא מן הכלל שכתבו רבני צהר ואני מוכרח לצטט לכם משפט קצר: "היהדות שמה דגש רב על השפה כמכוננת את התודעה החברתית וממילא כמשפיעה על הנורמות ההתנהגותיות" וזה מאוד מאוד נכון.
2436: המילה מסמנת משהו, זאת לא שאלה מה אכפת לך אם יקראו מעביד.
2436: המילה מעביד היא מילה בזויה.
2436: היא לא נכוננה במסגרת יחסי עבודה בישראל שאנחנו שואפים ואני שמח לשמוע שגם ההסתדרות – בכל אופן, בן ישראל הוא נציג מאוד מאוד מסורתי וותיק של ההסתדרות - מבינה שאת המונח הזה צריך לשנות.
2436: אני מאוד מתפלא שבאה רשות המסים, שפעם הייתי בה, ומעלים קשיים טכניים מתוך סיבה שלא לשנות שינוי ערכי בעל ערך רב.
2436: גם אני הייתי במערכת המסים, אז בגלל בעיות טכניות שברשות המסים כותבים מעביד אנחנו לא ניצור שינוי ערכי כשאנחנו חושבים שכן רוצים ליצור שינוי ערכי?
2436: למילה יש חשיבות עצומה.
2436: כאן מדובר על תפיסה ערכית שונה שבאה לבסס את יחסי העבודה בישראל כפי שהיינו רוצים אותה.
רן מלמד: סמנכ"ל עמותת ידיד.
רן מלמד: אני רוצה לברך את חבר הכנסת נחמן שי ואת חבר הכנסת אילטוב על הרעיון שלהם שהוא רעיון מצוין.
רן מלמד: אני חושב שמה שצריך לזכור זה איך בסופו של דבר מגיעים למושג של מעסיק נאור.
רן מלמד: עמותת ידיד בשנת 2013 טיפלה בלמעלה מ-9,500 תיקים של זכויות עובדים, רובם מול מעסיקים.
רן מלמד: 9,500.
רן מלמד: רובם מול מעסיקים גדולים וקטנים, דווקא קטנים יותר, שאולי מאוד רוצים להיקרא מעסיקים אבל המילה נאורות לא כל כך הייתה נר לרגליהם כאשר הם פיטרו עובדים בלי חובת שימוע, לא שילמו זכויות של עובדים כמו שצריך וכולי.
חיים כץ: אתה חושב שחובת שימוע זה בסדר?
רן מלמד: אני חושב שכל עוד היא קיימת בחוק, צריך לקיים אותה.
מיכל בירן: היא לא בחוק.
רן מלמד: כל עוד היא קיימת, צריך לקיים אותה.
חיים כץ: אתה לא יכול לחשוד בי כמי שלא רוצה את טובת העובדים.
חיים כץ: השימוע הוא פיקציה.
חיים כץ: אם תבדוק כמה אנשים הלכו לשימוע ובעקבות השימוע נשארו בעבודה, באחוזים, במדינת ישראל, אין כאלה.
חיים כץ: זאת בושה.
רן מלמד: אני מסכים אתך.
רן מלמד: בהקשר הזה אני אגיד עוד משפט.
רן מלמד: נפגשתי בשבוע שעבר עם הנהלת הביטוח הלאומי.
רן מלמד: לאחרונה יצא פסק דין של בג"ץ שקבע שביטוח לאומי, לפני ששול קצבאות, צריך לבצע שימוע לאנשים.
רן מלמד: אומר איש בכיר בביטוח הלאומי באותה ישיבת הנהלה שהם לא מבצעים שימוע.
רן מלמד: שאלנו למה אתם לא מבצעים שימוע ונאמר לנו: כי אין לנו זמן לזה.
רן מלמד: אתה יודע אדוני שיש חובת שימוע בלשכת התעסוקה לפני ששוללים לאדם קצבת אבטלה או דמי אבטלה?
רן מלמד: גם זה לא נעשה.
רן מלמד: אפשר לחסל לגמרי את חובת השימוע בכל מיני דברים.
רן מלמד: אני מסכים אתך ואני אומר את זה היום גם כמעסיק, הרבה פעמים חובת השימוע מטרידה, היא לא נוחה, אבל צריך לעשות אותה אלא אם כן יוחלט באמת לא.
רן מלמד: אני חוזר ברשותך לנושא נאורות של מעסיקים.
חיים כץ: אתה לא חושב שהשימוש היא פיקציה?
רן מלמד: אני חושב שבמקרים רבים השימוע יכול להיות פיקציה.
חיים כץ: לא במקרים.
חיים כץ: ברוב המקרים.
חיים כץ: הרוב המוחלט.
רן מלמד: אני אגיד מקרים רבים.
רן מלמד: לא ננתח.
רן מלמד: אני באמת רוצה לדבר על הנושא שחבר הכנסת לשעבר אוריאל לין דיבר עליו.
רן מלמד: הוא דיבר על זה שהוא רוצה לראות את המילה מעסיק הופכת להיות שיח חדש ביחסי העבודה או ביחסים בכלל בחברה הישראלית.
רן מלמד: אני מסכים אתו אלא שצריך לקחת את זה לעוד שלב אחד.
חיים כץ: אמרה את זה מיכל בירן.
רן מלמד: אמרה את זה מיכל בירן בדברים שלה ואני רוצה להצטרף.
רן מלמד: אני חושב שהחוק הוא נכון אבל אני חושב שצריך לזכור שבפועל לא משפרים בהכרח את היחס של המעסיק לעובדים שלו או למועסקים שלו וצריך לאט לאט לנסות וליצוק לזה תוכן.
רן מלמד: אדוני, אתה מייצג של סקטור מאוד גדול.
2436: אני חייב לתת מחמאה לוועדת העבודה שהעבירה הרבה מאוד חוקים שמגינים.
רן מלמד: כמייצג של גוף גדול של עסקים ומעסיקים, אתה צריך לקחת את החוק של היום ולהתחיל לפתח אותו לחוקים הבאים.
יעקב מרגי: אני רוצה לברך, במיוחד שהיוזמה באה מארגוני המעסיקים.
יעקב מרגי: אני חושב שזה דבר נכון וחשוב.
יעקב מרגי: הדיון נראה אילו הוא יותר סמנטי.
יעקב מרגי: יש כאן חכמה שהתמקדנו והתמקדו המציעים לגבי המונח מעסיק.
יעקב מרגי: לכן כל החששות וכל השאלות.
יעקב מרגי: אכן אחרי המלים נמשכים המעשים וכולנו תקווה, לאור כל מה שנאמר, שבאמת, זה יימשך.
יעקב מרגי: אף אחד לא רוצה שזה יהיה חד צדדי.
יעקב מרגי: לא אוהבים להכביר מלים וברכות, אבל ברכות להתחלה טובה ונמשיך הלאה.
דבורה ספיר אליעזר: הממשלה תמכה בהצעת החוק.
דבורה ספיר אליעזר: הצעת החוק נוגעת לשינוי מונח ולא לשינוי מהות הדברים הכתובים בחוקים.
דבורה ספיר אליעזר: אם מנסים לשנות תודעה ולקרוא למעבידים מעסיקים, אין כוונה כאן, כפי שאני מבינה מחברי הכנסת, לשנות את מהות החוקים כך שמעסיק יהיה מעסיק, מעסיק בפועל יישאר מעסיק בפועל.
דבורה ספיר אליעזר: אין כאן כוונה לשנות ממהות החוקים.
חיים כץ: נאמר לפרוטוקול.
נעה בן שבת: אם אפשר להשלים וגם להסביר מה שכתוב כאן.
נעה בן שבת: בהמשך למה שנאמר כאן לגבי העניין של שינוי.
נעה בן שבת: כיוון שנכנס כאן הנושא של מעסיק, כמובן כל השיקול העסקי עלול לזלוג, אחד הסיכומים היה מלכתחילה שאנחנו לא נכלול את הנושאים של ארגון מעבידים והוא יישאר ארגון מעבידים, כדי שלא ישנו את הפסיקה שדיברה על החשיבות של הצד של היותו מעביד, הצד הדומיננטי בפעילותו.
חיים כץ: לפני ההקראה, יש עוד מישהו שביקש לדבר ולא נתתי לו?
אלי רייף: רבני צהר.
אלי רייף: אני מבקש לברך את ארגון המעסיקים.
אלי רייף: אני חושב שהמילה הזאת היא בעלת משמעות רבה כי מעסיק ומועסק היא שותפות.
אלי רייף: הם חלק בעסק.
נעה בן שבת: לא שינו את מועסק.
אלי רייף: לא אמרתי ששינו את המועסק, אבל המינוח מעסיק מתייחס לאדם העובד אצלו כשותף, כסוג של פרטנר.
אלי רייף: שפה מחוללת תודעה ואילו עבד לעולם לא פרטנר אצל האדון שלו.
אלי רייף: יש אדון ועבד, אבל אין בכלל מצב של איזשהו איזון ביניהם.
אלי רייף: אם דיברת על צורך לייצר דיבור על איזונים, כסבר השימוש במילה, שזאת יוזמה שלכם, היא תחילה של שפה שמדברת על חיפוש של איזה שהם איזונים.
נעה בן שבת: בטורים בצד הסעיפים מופיעים סעיפים בהם משמש המונח מעבידים כחלק מהביטוי ארגון מעבידים ולכן בהם לא תבוצע החלפה.
נעה בן שבת: התיקון נעשה רק בדיני עבודה, רק בחוקי עבודה, בהם אנחנו נוכל תמיד לתת את הדעת מתי אנחנו משתמשים במונח מעסיק ומתי מעביד, נוכל לדבר על מתי ההעסקה היא העסקה ביחסי עובד ומעסיק, יחסי עבודה ולא במצבים אחרים.
נעה בן שבת: בחוקים אחרים ראינו שהביטויים מתקיימים זה בצד זה ולכן זה עלול לבלבל.
נעה בן שבת: לכן הצטמצמנו לחוקי העבודה בלבד.
נעה בן שבת: יצטרכו לעשות את ההתאמות כדי להבטיח ששאר החקיקה תהיה מותאמת, זאת אומרת להגיד שמעביד הוא המעסיק באותם חוקי עבודה.
צור גינת: שזה מחייב תיקונים נוספים.
צור גינת: לזה הייתה ההתייחסות שלי.
צור גינת: כלומר, צריך לראות את הראייה הרוחבית.
צור גינת: כלל החקיקה היא בסוף מקשה אחת.
צור גינת: אנחנו ניזונים מפיצויי פיטורים, ניזונים מחוק פיקוח על קופות גמל, ניזונים מהרבה חוקים אחרים וכשאין חפיפה במושגים, מזה יכולות להיווצר פרשנויות שמחייבות התאמות.
צור גינת: אין התנגדות למונחים.
צור גינת: לא באנו במקום שמתנגד אלא אנחנו במקום שמבטיח שיהיה רצף חקיקתי.
נעה בן שבת: אולי זה ייבדק לקראת הקריאה השנייה והשלישית ולא כרגע.
נעה בן שבת: הצעת חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה), התשע"ד-2014 1.
נעה בן שבת: החלפת מונח בכל אחד מהחוקים המפורטים בטור א' בתוספת, בכל מקום: במקום מעביד יבוא מעסיק.
נעה בן שבת: במקום למעביד יבוא למעסיק.
נעה בן שבת: במקום ומעביד יבוא ומעסיק.
נעה בן שבת: במקום המעביד יבוא המעסיק.
נעה בן שבת: במקום במעביד יבוא במעסיק.
נעה בן שבת: במקום כמעביד יבוא כמעסיק.
נעה בן שבת: במקום שמעביד יבוא שמעסיק.
נעה בן שבת: במקום ממעביד יבוא ממעסיק.
נעה בן שבת: במקום והמעביד יבוא והמעסיק.
נעה בן שבת: במקום שהמעביד יבוא שהמעסיק.
נעה בן שבת: במקום שלמעביד יבוא שלמעסיק.
נעה בן שבת: במקום ולמעביד יבוא ולמעסיק.
נעה בן שבת: במקום מהמעביד יבוא מהמעסיק.
נעה בן שבת: במקום מעבידו יבוא מעסיקו.
נעה בן שבת: במקום למעבידו יבוא למעסיקו.
נעה בן שבת: במקום ממעבידו יבוא ממעסיקו.
נעה בן שבת: במקום כמעבידו יבוא כמעסיקו.
נעה בן שבת: במקום שמעבידו יבוא שמעסיקו.
נעה בן שבת: (18א) במקום ושמעבידו יבוא ושמעסיקו.
נעה בן שבת: במקום ומעבידו יבוא ומעסיקו.
נעה בן שבת: במקום מעבידה יבוא מעסיקה.
נעה בן שבת: (20א) במקום ומעבידה יבוא ומעסיקה.
נעה בן שבת: (20ב) במקום ממעבידה יבוא ממעסיקה.
נעה בן שבת: במקום למעבידה יבוא למעסיקה.
נעה בן שבת: במקום כמעבידה יבוא כמעסיקה.
נעה בן שבת: במקום ומעבידם יבוא ומעסיקם.
נעה בן שבת: במקום למעבידם יבוא למעסיקם.
נעה בן שבת: במקום העבדה יבוא העסקה.
נעה בן שבת: במקום להעבדה יבוא להעסקה.
נעה בן שבת: במקום העבדת יבוא העסקת.
נעה בן שבת: במקום להעבדת יבוא להעסקת.
נעה בן שבת: במקום כהעבדה יבוא כעסקה.
נעה בן שבת: במקום להעבדתו יבוא להעסקתו.
נעה בן שבת: במקום העבדתם יבוא העסקתם.
נעה בן שבת: במקום העבדתו יבוא העסקתו.
נעה בן שבת: במקום להעבידו יבוא להעסיקו.
נעה בן שבת: במקום להעביד יבוא להעסיק.
נעה בן שבת: במקום שהעבידו יבוא שהעסיקו.
נעה בן שבת: במקום העבדתה יבוא העסקתה.
נעה בן שבת: במקום העבדתן יבוא העסקתן.
נעה בן שבת: במקום שהעביד יבוא שהעסיק.
נעה בן שבת: במקום להעבידה יבוא להעסיקה.
נעה בן שבת: במקום העביד יבוא העסיק.
נעה בן שבת: במקום שהעבדתו יבוא שהעסקתו.
נעה בן שבת: במקום מעבידים יבוא מעסיקים, למעט בסעיפים המפורטים בטור ב' בתוספת.
נעה בן שבת: במקום המעבידים יבוא המעסיקים, למעט סעיפים המפורטים בטור ב' בתוספת.
נעה בן שבת: במקום שמעבידים יבוא שמעסיקים.
נעה בן שבת: במקום והמעבידים יבוא והמעסיקים.
נעה בן שבת: במקום ומעבידים יבוא ומעסיקים, למעט בסעיפים בטור ב' בתוספת.
נעה בן שבת: במקום למעבידים יבוא למעסיקים.
נעה בן שבת: במקום המעבידים יבוא שהמעסיקים.
נעה בן שבת: במקום במעבידים יבוא במעסיקים.
נעה בן שבת: במקום הועבד יבוא הועסק.
נעה בן שבת: במקום שהועבד יבוא שהועסק.
נעה בן שבת: במקום הועבדה יבוא הועסקה.
נעה בן שבת: במקום מועבד יבוא מועסק.
נעה בן שבת: במקום המועבד יבוא המועסק.
נעה בן שבת: במקום כמועבד יבוא כמועסק.
נעה בן שבת: במקום שמועבד יבוא שמועסק.
נעה בן שבת: במקום מועבדים יבוא מועסקים.
נעה בן שבת: במקום המועבדים יבוא המועסקים.
נעה בן שבת: במקום המועבדות יבוא המועסקות.
נעה בן שבת: במקום מועבדת יבוא מועסקת.
נעה בן שבת: במקום יועבד יבוא יועסק.
נעה בן שבת: במקום שיועבד יבוא שיועסק.
נעה בן שבת: במקום יועבדו יבוא יועסקו.
נעה בן שבת: במקום תועבד יבוא תועסק.
נעה בן שבת: במקום יעביד יבוא יעסיק במקום יעבידנה יבוא יעסיקנה.
נעה בן שבת: תוספת (סעיף 1) טור א' טוב ב' חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 למעט סעיף 25(א)(2), סעיף 33.
נעה בן שבת: חוק חופשה שנתית, התשי"א-1951 למעט סעיף 37 חוק עבודת הנוער, התשי"ג-1953 למעט סעיף 26(ב), סעיף 30(ב) חוק החניכות, התשי|ג-1953 למעט סעיף 15(ב), 15(ד) רישא, 26(ב), 27(ג) חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד-1954 למעט סעיף 8ד(ז), 10(ב), 28(ב), 34 חוק עבודת נשים, התשי"ד-1954 למעט סעיף 21 חוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 למעט סעיף 24(ה), 32 חוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963 למעט סעיף 32 חוק שירות עבודה בשעת חרום, התשכ"ז-1967 למעט סעיף 3(ד), 28(ב), 39(ב)(5) חוק בית דין לעבודה, השתכ"ט-1969 למעט סעיף 11א, 16(א)(ב)(5), 18(ה), 25(2)
נעה בן שבת: חוק דמי מחלה, התשל"ו-1976 11א.
נעה בן שבת: חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג, התשנ"ח-1998.
נעה בן שבת: 11ב.
נעה בן שבת: חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה), התשנ"ד-1993.
נעה בן שבת: 11ג.
נעה בן שבת: חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), למעט סעיף 2 התשנ"ג-1993 11ד.
נעה בן שבת: חוק דמי מחלה (היעדרות עקב הריון ולידה של בת זוג), התש"ס-2000.
נעה בן שבת: חוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987 למעט סעיף 6ב(ב), 18(ג) חוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 למעט סעיף 1ח(ג)(1), 6ב חוק העסקת עובדים על ידי קבלני למעט סעיף 10א(ב) ו-(ג),
נעה בן שבת: חוק שכר שווה לעובדת ולעובד לעובדת ולעובד, התשנ"ו-1996 חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות) פרט (8) לתוספת ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז-1997 חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998.
נעה בן שבת: 18.
נעה בן שבת: חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988 18א.
נעה בן שבת: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, למעט סעיף 9(ג), 17(ד)(2) התשנ"ח-1998 19 חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, למעט סעיף 10(1), 13(ב) ולהתפטרות, התשס"א-2001.
נעה בן שבת: 20.
נעה בן שבת: חוק גיל פרישה, התשס"ד-2004.
נעה בן שבת: 21.
נעה בן שבת: חוק הגנה על עובדים בשעת חרום, התשס"ו-2006.
נעה בן שבת: 22.
נעה בן שבת: חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה למעט סעיף 2, 19(א)(2) התשע"ב-2011 לקראת קריאה שנייה ושלישית אפשר לדון גם בפקודת הבטיחות בעבודה ובחוק שירות התעסוקה.
נעה בן שבת: כמובן יכול להיות שבינתיים יהיו עוד דברים נוספים.
נעה בן שבת: כשאני אומרת למעט, אני מתכוונת רק כשמופיעות אותן מלים כמו המעבידים, באותו הקשר של ארגון מעבידים.
חיים כץ: לאור העבודה שעשית, אנחנו יכולים להעביר גם את חוק הפנסיה.
חיים כץ: אני מקווה שהאפקט יהיה אותו אפקט.
שולי מועלם-רפאלי: תמיד העבודה שלך כל כך מרשימה.
חיים כץ: ההצעה אושרה פה אחד.
חיים כץ: ארבעה חברי כנסת שיש להם זכות הצבעה תמכו בהצעת החוק והוא עבר בוועדה כהכנה לקריאה ראשונה.
חיים כץ: אם הוא יעבור במליאה, אנחנו נשמח לקדם אותו.
חיים כץ: בוקר טוב, בוקר טוב, היום יום רביעי בשבוע, ה' באדר, 5 בפברואר 2014.
חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת בנושא: הצעה לסדר-היום: דיון מהיר, עובדי "כתף אל כתף" בשירות המדינה.
חיים כץ: של חבר הכנסת יעקב מרגי.
חיים כץ: חברנו, תן לנו סקירה מזה זה כתף אל כתף, כדי שנבין: שכם אל שכם, כתף אל כתף, אַנְגָזֶ'ה.
חיים כץ: דבר אתנו.
יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה על קיום הישיבה.
יעקב מרגי: תראה, אני יכול לומר לך באופן קר את הנתונים מהכתב, פחות או יותר מידיעה.
יעקב מרגי: אבל את ההרגשה של עובדי כתף אל כתף אני לא יכול לתת לך.
חיים כץ: תגדיר: כתף אל כתף.
יעקב מרגי: אני אגדיר.
יעקב מרגי: אבל את ההרגשה שלהם כמובן שלא אוכל, זה רק יקלקל, כי אני לא יכול לתאר את ההרגשה של אותם עובדים.
יעקב מרגי: אני באמת רוצה לצמצם בדברי כדי לתת לדיון להיות יעיל ואיכותי ולהציף את הנקודה.
יעקב מרגי: הם עובדים בצמוד לעובדי המדינה ומקומות אחרים – אבל ההסכם העיקרי מדבר על עובדי המדינה עם התחייבות בסעיף 12, אם אני לא טועה, להרחיב את זה גם לגופי הנתמכים, לגופים המתוקצבים – אלה עובדים שעובדים באותו מקום עבודה, צמוד לעובדי מדינה, עושים אותה עבודה, אבל לא מוגדרים כעובדי מדינה.
יעקב מרגי: הם עובדי קבלן עם הבדלי מעמדות בצורה בוטה.
יעקב מרגי: אני לא רוצה לומר לכם איך מרגיש עובד שיושב יחד עם חברו לעבודה באותן שעות, עושה אותה עבודה ובסוף היום הולך הביתה עם תחושה שהוא סוג ב' וזאת הגדרה עדינה.
יעקב מרגי: עובדים נפגעים, לא מקבלים אותם תנאים, לא מסלולי קידום, לא אותו שכר.
יעקב מרגי: עושים אותה עבודה, סופגים אותה אווירה, מייצרים אותה תוצרת, נותנים אותה תפוקה.
יעקב מרגי: אני אומר לכם שהחשש הוא כבר מעבר לקטע הזה שאנחנו צריכים לדאוג לעובדים – ואנחנו אמורים לדאוג לעובדים.
יעקב מרגי: גם השירות לציבור, השירות שיינתן לציבור הרחב במשרדי הממשלה, ייפגע.
יעקב מרגי: אנחנו מאמינים גדולים סביב השולחן הגדול הזה שעובד שמשקיעים בו, מקום עבודה שמשקיע בהון האנושי שלו – מקבל תפוקה, לא אחד לאחד, לא שתיים לאחד אלא פי כמה וכמה.
יעקב מרגי: אני חושב שזו ההזדמנות, אני גם מודה לעובדים שהתכתבו אתי וחשפו אותנו למצב, לא להסכם – ההסכם פורסם, ידענו את זה וכולנו שמחנו, אבל מתברר שמאז שנחתם ההסכם, אם אני לא טועה, בפברואר 2012 ,לא נעשה עם זה כמעט דבר.
יעקב מרגי: אני אומר 7 פעמים כמעט ולא מוחלט כי אני בדרך כלל מסתייג כי אני לא יודע מה באמת נעשה – ההערכה שלי: לא נעשה כלום.
יעקב מרגי: התשובות לשאלות שנשאלו משרדי הממשלה – אני לא מדבר על הרחבה לגופים אחרים – הם כאילו אנחנו מדברים על איזו עמותה וולונטרית או שהחוק או ההסכם עם משרד האוצר הוא כנראה הסכם שאף אחד לא צריך לקיים אותו, אף אחד לא מתכוון לקיים אותו.
יעקב מרגי: אני מקווה שנשמע היום את ההסתדרות כי היא צד להסכם, ושלא תהיה לנו את התחושה כמו שהייתה לנו בימים האחרונים השבוע גם בעניין שירות התעסוקה, גם בעניין עובדי הקבלן, לאחרונה יש תחושה שההסתדרות מתלוננת כמונו – במקום לעשות מעשים, היא מתלוננת כמונו, היא מציגה את הבעיה כמונו.
יעקב מרגי: ישתבח שמו, יש לנו היום כל כך הרבה ארגונים ותחרות בין הארגונים, אבל התוצאה, לצערי הרב, היא לא מה שאנחנו מכירים.
יעקב מרגי: ניהלתי, הייתי גם שר וגם ניהלתי מערכות – היה לי מורא – עשיתי רה-ארגון ועשיתי תכניות הבראה, אבל כשההסתדרות הייתה נכנסת, הייתי מחסיר פעימה.
יעקב מרגי: אני לא יודע אם יש היום מעסיק או משרד שמחסיר פעימה כשההסתדרות נכנסת, לצערי הרב.
יעקב מרגי: אני מקווה שהיום הנימה תהיה אחרת, אני מקווה שהתגובה תהיה שונה.
יעקב מרגי: אני מציע לעצור פה ולתת לדיון להתקדם.
חיים כץ: אריאל, תכף תציג את הדברים.
חיים כץ: אתמול – בשורה התחתונה זה להקיש מזה לזה – היה פה דיון על מעגלי תעסוקה, על הוצאת עבודה, אני לא יודע אם לכתף אל כתף.
חיים כץ: שם כנראה עובדי שריות התעסוקה היו רוצים להיות צמודים לכתף של המנטורים, לפחות בקבלת השכר שהמנטורים מקבלים.
חיים כץ: הם היו רוצים להיום שם, בכתף ההיא.
חיים כץ: אני לא רוצה לרדת על ההסתדרות, אני חושב שהיא נחוצה.
חיים כץ: אבל היא צריכה להתעורר.
חיים כץ: קורה משהו במשק הישראלי, ולצערי, המערכות הממשלתיות מפעילות בריונות.
חיים כץ: אריאל, אני מדבר אליך, הם מפעילות בריונות בגלל שהן לא חושבות שיש משהו מרתיע מנגד.
חיים כץ: אתם צריכים להיות אותו מגן במשחק הכדורגל, שמוכנים לספוג צהוב אבל בהתחלת המשחק נותנים מכה לקיצוני כדי שבפעם הבאה הוא לא יחפש איפה הכדור – הוא יחפש איפה המגן כדי שלא יקבל עוד פעם ברגל.
חיים כץ: תסביר לנו – אני לא הבנתי ממרגי מה זה כתף אל כתף.
חיים כץ: הבנתי שההרגשה גרועה והתחושה לא טובה ואנחנו ביחד והכול בסדר, אבל באיזה הקיף, באיזה משרד באיזה מקצועות?
חיים כץ: האם זה גורף או ייחודי?
חיים כץ: תן סקירה כדי שנבין מה זה.
<אריאל יעקובי: בוקר טוב, אדוני יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
<אריאל יעקובי: אתה יודע שאני בהרכב הזה של חברי הכנסת שאתה מוביל תמיד מקבל באהבה כל ביקורת כלפינו ולו בגלל הזכות היחידה שיש לי להגיד שהמענה האמתי שאנחנו מקבלים מהשלטון במדינת ישראל הוא רק בוועדה הזאת.
חיים כץ: כן, אבל אנחנו לא יכולים לסגור את המשק.
<אריאל יעקובי: אילן גילאון יודע שאני, יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, במידה רבה מאוד אשם בזה שאני מבין משהו באיגודים מקצועיים.
<אריאל יעקובי: הוא גידל אותי בטריבונות של הפועל רמת גן.
<אריאל יעקובי: אני רוצה להגיד לכם - - -
אילן גילאון: הרסת הכול עכשיו.
<אריאל יעקובי: אני רוצה שתדעו: אני פשוט לא מבין את המדינה הזאת.
<אריאל יעקובי: מדינה שהפקידות שלה הופכת אותנו, בעל כורחנו, לעבריינים ומופרעים.
<אריאל יעקובי: מה אתם בעצם אומרים לי פה?
<אריאל יעקובי: תחתום הסכם קיבוצי עם המדינה ואחר כך תלך תשבית ותפריע ותפגע בה – זה מה שבעצם מתבקש.
<אריאל יעקובי: תכף אני אסביר מה זה עובד כתף אל כתף, אבל ברשותכם, אני רוצה להגיד על הדיון של אתמול משהו.
<אריאל יעקובי: בחטאי הרבים לקחתי חצי יום חופש אחרי הוועידה שלי.
<אריאל יעקובי: מי שהוא יושב- ראש שירות התעסוקה זה אחד האנשים שסידר את השולחן העגול, אמר: בשביל מה לעשות בעיות?
<אריאל יעקובי: קודם כל נדבר.
<אריאל יעקובי: מהיום שהוא בא לשירות התעסוקה – אני בשירות התעסוקה בעיצומים.
<אריאל יעקובי: אני כל יום בא לפה ומבקש את הסעד כאן כי הריבון עושה מה שהוא רוצה.
<אריאל יעקובי: כשתה שואל את אגף התקציבים למה?
<אריאל יעקובי: התשובה הכי טובה שאתה מקבל היא: ככה.
<אריאל יעקובי: אין תשובה אחרת – ככה.
<אריאל יעקובי: אנחנו מגיעים לכתף אל כתף.
<אריאל יעקובי: אתם רוצים לדעת מה זה כתף אל כתף?
<אריאל יעקובי: אני אסביר לכם: יושבת כאן אילנה נהרי, יושבת-ראש ועד עובדי משרד הפנים, ואומרת: אתם זוכרים את הסיפור של הסופגנייה?
<אריאל יעקובי: זה עובדי כתף אל כתף.
<אריאל יעקובי: ביום שאנחנו נעשה בחנוכה הדלקת נרות ונחלק סופגנייה לעובדים מכספי הוועד – נצטרך להגיד לעובד כתף אל כתף: אתה לא תקבל.
<אריאל יעקובי: זה כל הסיפור, זאת המשמעות.
יעקב מרגי: זה לא כל הסיפור.
יעקב מרגי: הבנו את הדוגמה.
<אריאל יעקובי: במשרד הפנים, כמו בכל שירות המדינה, ולטעמי גם בכל היחידות שאנחנו צריכים להרחיב אליהן את הסוגיה הזאת, ישנן קבוצות של עובדים שהמדינה עשתה לעצמה הנחה, היא פוגעת בכללים, פוגעת בציבור, והתחילה להעסיק באמצעות כל מיני נותני שירותים – ככה זה נקרא היום, מה שהיה חוק חברות כוח אדם שחיסלנו, עכשיו הם נקראים נותני שירותים – ומעסיקים עובדים בכל מיני פרופסיות שעושים אותו דבר.
<אריאל יעקובי: אם יש לי עובד שאחראי על תכנון במשרד הפנים והוא בדירוג ודרגה, ומקבל שכר על פי ההסכמים הקיבוציים המבוקרים פה – יש לצדו עובד שעושה אותו דבר, אותה עבודה, אותו תכנון, הוא אפילו חותם באותו שעון נוכחות ואומר בוקר טוב לאותו שומר שמקבל אותו בבוקר לעבודה.
<אריאל יעקובי: אלא מה?
<אריאל יעקובי: הוא לא עובד מדינה.
<אריאל יעקובי: את זה חשבנו שנחסל בבלגן שהיה ב-2012 - - -
חיים כץ: הוא על ה-Payroll של המדינה?
<אריאל יעקובי: על ה-Payroll של המדינה – מה זאת אומרת?
<אריאל יעקובי: הוא נספר, אם ירצו, על שכר העידוד אבל הוא לא תקן.