GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועה ברודסקי: לא יאחסן אדם ולא יוביל מזון לבעלי חיים לשם שיווקו אלא בהתאם להוראות אחסון והובלה המפורטות בסימון המאושר, ככל שנקבעו כאלה.
<נועה ברודסקי: לא יאחסן אדם ולא יוביל מזון לבעלי חיים לשם הזנת בעלי חיים המשמשים לייצור מזון, אלא בהתאם להוראות אחסון והובלה המפורטות בסימון המאושר, ככל שנקבעו כאלה.
חיים כץ: יש התנגדות לסעיף 13? אין.
חיים כץ: מצביעים.
חיים כץ: סעיף 13 אושר פה אחד.
<נועה ברודסקי: סייג לתחולת הוראות בעניין סימון סעיפים 12ׁ(ה) ו-13(א) ו-(ב) לא יחולו לגבי מזון לבעלי חיים שמתקיים בו אחד מאלה: ניתן היתר לייצורו, שלא לצורך שיווק.
<נועה ברודסקי: ייצורו אינו טעון היתר בהתאם לסעיף 3(ב)(1) עד (3).
חיים כץ: יש התנגדות לסעיף 14?
חיים כץ: סעיף 14 אושר פה אחד.
<נועה ברודסקי: תעודה ליצוא מזון לבעלי חיים המנהל מוסמך, על פי בקשה שהוגשה לו, לתת תעודה ליצוא מזון לבעלי חיים בהתאם לתנאים ולהוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(14).
<נועה ברודסקי: תעודה לייצוא מזון לבעלי חיים תינתן רק לגבי מזון לבעלי חיים שניתן היתר לשיווקו או ששיווקו אינו טעון היתר לפי סעיף 3(ב)(4) ושמתקיימות בו ההוראות לפי חוק זה.
<נועה ברודסקי: המנהל רשאי להתנות מתן תעודה לפי סעיף קטן (א) בביצוע בדיקות למזון לבעלי חיים במעבדה שהוכרה לפי סעיף 34.
<נועה ברודסקי: המנהל רשאי לתת תעודה לייצוא מזון לבעלי חיים, לסרב לתתה או להתנותה בתנאים, בכפוף להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(14).
<שרית כספי אורון: השאלה שכתובה למטה, היא חלק מהסעיף?
<נועה ברודסקי: לא.
<נועה ברודסקי: היא לא חלק מהסעיף אלא זאת שאלה שנצטרך לדון בה.
<שרית כספי אורון: אם יש שאלה לדיון, האם זה נכון להצביע על הסעיף או אולי נשהה את הסעיף לדיון מעמיק יותר בו נשמע את העמדות של משרדי הממשלה?
חיים כץ: איך שאת רוצה.
חיים כץ: אמרתי לך, אנחנו בשנה חדשה.
<שרית כספי אורון: לנו אין התנגדות אבל נשמח לשמוע.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 15.
חיים כץ: נדון בשאלה הזאת.
חיים כץ: אם בעקבות הדיון הה נצטרך לעשות שינוי, הנה, אני מתחייב לכם שאני אעשה רביזיה ואני אפתח את ההצבעה מחדש.
חיים כץ: בסך הכול אני רוצה לחסוך זמן ולראות איפה אני יכול לקדם.
חיים כץ: אני מצביע על סעיף 15.
חיים כץ: סעיף 15 אושר פה אחד.
חיים כץ: כמו שאמרנו, גם נרשם בפרוטוקול, יהיה דיון, ואם בעקבות הדיון יהיה צורך לפתוח את הסעיף, הוא ייפתח מחדש.
<נועה ברודסקי: פרק ד': חובות דיווח ובקרה עצמית חובות דיווח.
<פרץ שורק: התנגדות.
חיים כץ: סעיף 17.
<נועה ברודסקי: איסוף עצמי של מזון לבעלי חיים ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ויש לו חשד סביר לקיומה של נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20, שיש בה כדי לגרום לפגיעה או לנזק לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או - - -
<קריאה: התנגדות.
חיים כץ: לסעיף 18.
<נועה ברודסקי: פרק ה': סמכויות פיקוח ואכיפה סימן א': אמצעי פיקוח ואכיפה מינהליים מסירת מידע, מסמכים ודוגמאות למנהל אדם חייב למסור למנהל, לפי דרישתו, ידיעות, מסמכים, דוגמאות של מזון לבעלי חיים ומידע, שלדעת המנהל יש במסירתם כדי לסייע בקבלת החלטה לצורך העפלת סמכויותיו לפי חוק זה.
<נועה ברודסקי: לעניין זה – "מידע" – כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995 (להלן – חוק המחשבים).
<נועה ברודסקי: "מסמך" – לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים.
<נועה ברודסקי: בהתייעצות עם משרד המשפטים הבנו שיכול להיות שכדאי לתקן כאן את הנוסח.
חיים כץ: זה דבר שולי.
חיים כץ: את הנוסח אנחנו יכולים לתקן עד שמצביעים.
חיים כץ: למישהו יש התנגדות לסעיף 18? אין.
חיים כץ: סעיף 18 אושר פה אחד.
<נועה ברודסקי: בדיקת מזון לבעלי חיים המנהל רשאי להורות למחזיק במזון לבעלי חיים לבצע בו בדיקה - - -
חיים כץ: ממשיכים לסעיף 20.
<נועה ברודסקי: מניעת שיווק של מזון לבעלי חיים, איסופו ומניעת שימוש בו המנהל רשאי להורות על מניעת שיווק של מזן לבעלי חיים, על איסופו, על מניעת השימוש בו וכן לתת הוראות לעניין החזקתו, הובלתו והטיפול בו, אם מצא שהדבר דרוש למניעת פגיעה או נזק לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים, ושיש חשד סביר שמתקיימת בו נסיבה מהנסיבות האלה: הוא מזוהם או מכיל חומר מזיק בשיעור העולה על השיעור המרבי המותר.
<נועה ברודסקי: הוא חומר גלם אסור או שיוצר מחומר גלם אסור.
<נועה ברודסקי: הוא יוצר או שווק בלא היתר, בניגוד לתנאי היתר או בניגוד להוראות לפי חוק זה.
<יעל נוי: התנגדות ל-(2).
חיים כץ: לסעיף 20(2).
<פרץ שורק: אני מתנגד ל-(3).
חיים כץ: תמשיכי לסעיף 21.
<נועה ברודסקי: השמדת מזון לבעלי חיים המנהל רשאי להורות על השמדת מזון לבעלי חיים, אם קיים חשד ממשי שמתקיימת בו נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20, והדבר דרוש למניעת פגיעה או סיכון לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים.
<נועה ברודסקי: הזדמנות לטעון לעניין מניעת שיווק והוראות איסוף והשמדה לא יורה המנהל על מניעת שיווקו של מזון לבעלי חיים, על החזרתו מן השוק או על מניעת השימוש בו לפי סעיף 20 אלא אם כן הודיע על כך למחזיק, ליצרן או למשווק העיקריים העלולים להיפגע מההכרזה - - -
חיים כץ: תעצרי.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על אישור סעיף 21.
חיים כץ: סעיף 21 אושר פה אחד.
חיים כץ: תעברי לסעיף 23.
<נועה ברודסקי: סמכויות פיקוח מיוחדות לעניין מזן מיובא לבעלי חיים בלי לגרוע מהוראות סימן זה, אם קיים חשד סביר שלא מתקיימים במזון מיובא לבעלי חיים תנאי ההיתר שניתן לייבאו לפי סעיף 3 או הוראות אחרות לפי חוק זה, או שהמנהל מצא שהדבר דרוש באופן סביר למניעת סיכון לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים, רשאי הוא - - -
חיים כץ: תעברי לסעיף 24.
<נועה ברודסקי: ביצוע הוראות בדיקה, איסוף או השמדה נתן המנהל הוראה לפי סעיפים 19, 20, 21 או 23 וההוראה לא בוצעה בתוך פרק זמן סביר בנסיבות העניין, רשאי המנהל או מפקח לתפוס את המזון לבעלי חיים שלגביו ניתנה ההוראה, ולבצע פעולות הנחוצות באופן סביר לקיומה.
<נועה ברודסקי: הוצאות שהוצאו לשם ביצוע הוראה כאמור בסעיף קטן (א), ובכלל זה הוצאות הובלת המזון לבעלי חיים ואחסונו עד לביצוע ההוראה, מוטלות על מי שהיה חייב לבצעה.
חיים כץ: תעברי לסעיף 25.
חיים כץ: יש משהו בחוק שאתם מסכימים?
<יעל נוי: שיהיה חוק שידאג לבעלי החיים.
חיים כץ: אתם המייצרים.
<פרץ שורק: כן.
חיים כץ: את עורכת דין?
<יעל נוי: לא.
<יעל נוי: מכינה את האוכל.
<נועה ברודסקי: סימן ב': מינוי מפקחים וסמכויות פיקוח ואכיפה הסמכת מפקחים השר רשאי להסמיך, מבין עובדי המדינה, מפקחים לעניין חוק זה, ובלבד שלא יוסמך מפקח, אלא אם כן התקיימו בו כל אלה: משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מפניית השר אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי.
<נועה ברודסקי: הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהוראה השר בהסכמת השר לביטחון פנים.
<נועה ברודסקי: הוא עומד בתנאי כשירות נוספים ככל שהורה עליהם השר בהסכמת השר לביטחון פנים.
<נועה ברודסקי: הודעה על הסמכת מפקח לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.
<נועה ברודסקי: סמכויות פיקוח ואכיפה לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה לפי סעיף 27 - לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג - - -
<יעל נוי: התנגדות.
חיים כץ: יש מישהו שמתנגד לשאר הסעיפים?
חיים כץ: תעברו עליהם ותראו.
חיים כץ: תקראו את סעיפים (א) ו-(ב), ואם הם לא יתנגדו, אנחנו נקריא.
<שרית כספי אורון: מוצע להוסיף דרישה להיכנס בכל עת סבירה.
חיים כץ: הכוכבית הזאת איננה.
<פרץ שורק: יש כאן הערה לדיון.
<נועה ברודסקי: האם ראוי להעניק סמכות עיכוב בעניין זה.
חיים כץ: עזוב את ההערה.
חיים כץ: אין הערה.
<פרץ שורק: למחוק אותה?
<פרץ שורק: אם כן, לנו אין התנגדות.
חיים כץ: לך אין התנגדות אבל אולי יש למישהו אחר.
חיים כץ: אפשר לעבור להקראת הסעיף?
חיים כץ: אנחנו עוברים להקראת סעיף 26 להוציא סעיף קטן (1).
חיים כץ: בינתיים תקראו את סעיף 27.
<נועה ברודסקי: לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוע הוראות חוק זה או להקל על ביצוען.
<נועה ברודסקי: לעניין זה, "מסמך" – לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים.
<נועה ברודסקי: לערוך בדיקות או מדידות וליטול דוגמאות לשם בדיקה, וכן להורות על מסירת דוגמאות לבדיקת מעבדה או על שמירתן לתקופה שיורה, או לנהוג בהן בדרך אחרת.
<נועה ברודסקי: להיכנס למקום שיש לו יסוד סביר להניח שמצוי בו מזון לבעלי חיים או למקום שמצויים בו בעלי חיים, לרבות לכלי טיס או לכלי רכב כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט.
<נועה ברודסקי: התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי מפקח – לחקור כל אדם הקשור לעבירה כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור.
<נועה ברודסקי: על חקיה לפני פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 2 ו-3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), בשינויים המחויבים.
<נועה ברודסקי: לתפוס מזון לבעלי חיים, בעלי חיים, מסמכים וחפצים הקשורים לעבירה כאמור.
<נועה ברודסקי: על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות הפרק הרביעי לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (נוסח חדש), התשכ"ט-1969 (להלן – פקודת מעצר וחיפוש), בשינויים המחויבים אלא אם כן נקבעו לגביה הוראות לפי סעיף 36(ב)(21) לחוק זה.
<נועה ברודסקי: לבקש מבית משפט צו חיפוש לפי סעיף 23 לפקודת מעצר וחיפוש, ולבצעו.
<נועה ברודסקי: על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 24(א)(1), 26 עד 28 ו-45 לפקודת מעצר וחיפוש, בשינויים המחויבים.
<נועה ברודסקי: סירב אדם להיענות לדרישות מפקח, על פי סמכותו בהתאם להוראות סעיף זה, וקיים חשש שיימלט או שזהותו אינה ידועה, רשאי המפקח לעכבו עד לבואו של שוטר, ויחולו על עיכוב כאמור הוראות סעיף 75(ב) ו-(ג) לחוק סדר הדיון הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) התשנ"ו-1996, בשינויים המחויבים.
<נועה ברודסקי: אין בסמכויות מפקח לפי חוק זה כדי לגרוע מסמכויות פיקוח שניתנו לו לפי כל דין אחר.
חיים כץ: ההערה שרשומה למטה, נמחקה.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיפים 25 ו-26, למעט סעיף קטן (1) בסעיף 26.
חיים כץ: סעיפים 25 ו-26, למעט סעיף קטן (1), אושרו פה אחד.
<נועה ברודסקי: זיהוי מפקחים מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: הוא לובש מדי מפקח, בצבע ובצורה שהורה לעניין זה המנהל הכללי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה, והוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו.
<נועה ברודסקי: יש בידו תעודת מפקח חתומה בידי השר המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.
<נועה ברודסקי: על אף האמור בסעיף 26(ב)(2), בעל חיים שנתפס לפי חוק זה יועבר למקום שעליו יורה המנהל או רופא וטרינר ממשלתי כהגדרתו בפקודת מחלות בעלי חיים.
<נועה ברודסקי: המנהל רשאי להורות על ביצוע בדיקה - - -
חיים כץ: התנגדות.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 27.
חיים כץ: סעיף 27 אושר פה אחד.
חיים כץ: לסעיף 28 יש התנגדות ולכן אנחנו ממשיכים לסעיף 29.
<נועה ברודסקי: פרק ו': עונשין עונשין
<יותם זעירא: התנגדות.
חיים כץ: אתה מתנגד לכל סעיף 29?
חיים כץ: אנחנו עוברים לסעיף 30.
<נועה ברודסקי: אחריות נושא משרה בתאגיד.
<נועה ברודסקי: נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי סעיף 29, בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו.
<נועה ברודסקי: המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)ׁ(3) לחוק העונשין.
<נועה ברודסקי: לעניין סעיף זה, "נושא משרה בתאגיד" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או אדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.
חיים כץ: שונות.
<נועה ברודסקי: פרק ז': שונות ועדה מקצועית מייעצת
חיים כץ: תעברי לסעיף 32.
<נועה ברודסקי: מערכת להתראה מהירה השר יקים במשרדו מערכת ממוחשבת לקבלת נתונים בדבר בטיחות מזון לבעלי חיים, שתשמש לצורך מתן התראה מהירה על מזון לבעלי חיים ששימוש בו, לרבות הובלתו או החסנתו, עלול להזיק לאדם, לבעלי חיים או לסביבה (להלן – מערכת להתראה מהירה).
<שרית כספי אורון: יש כאן שאלה לדיון.
חיים כץ: אין כאן שאלה.
חיים כץ: זה הסעיף כמו שהוא.
חיים כץ: השאלה נמחקת.
<שרית כספי אורון: אנחנו רוצים להתנגד כדי שאפשר יהיה לדון בשאלה.
חיים כץ: סעיף 33.
<שרית כספי אורון: יש התנגדות גם לסעיף 33.
חיים כץ: תעברי לסעיף 34.
<נועה ברודסקי: מעבדות המנהל רשאי להכיר במעבדות בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(20) לביצוע בדיקות למזון לבעלי חיים לפי חוק זה.
<נועה ברודסקי: המנהל רשאי להסתמך בהחלטותיו לעניין ההכרה במעבדות לפי סעיף קטן (א), על המלצותיה של הרשות להסמכת מעבדות לפי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997 ועל מעבדות שהוכרו על ידי משרד הבריאות לעניין זה.
<נועה ברודסקי: המנהל יפרסם באתר האינטרנט ל משרד החקלאות ופיתוח הכפר את רשימת המעבדות שהוכרו לפי סעיף קטן (א) ואת דרכי ההתקשרות עמן.
חיים כץ: יש התנגדות לסעיף 34?
חיים כץ: תמשיכי ל-35.
חיים כץ: לסעיף 35 יש התנגדות.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 34.
חיים כץ: סעיף 34 אושר פה אחד.
חיים כץ: תמשיכי לסעיף 36.
<נועה ברודסקי: 36.
<נועה ברודסקי: תקנות וביצוע השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
<נועה ברודסקי: השר, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע הוראות לעניין ייצור מזון לבעלי חיים, שיווקו, סימונו ושימוש בו, לרבות הוראות לעניין סוגי מזון לבעלי חיים, ובכלל זה בעניינים אלה:
<נועה ברודסקי: תנאים והוראות לעניין קבלת היתר לייצור או לשיווק של מזון לבעלי חיים, תוקף ההיתר, שינויו, השעייתו וביטולו, לפי סעיף 3.
<נועה ברודסקי: הוראות לעניין ייצור חקלאי ראשוני של מזון לבעלי חיים.
<קריאה: התנגדות לסעיף קטן (2).
חיים כץ: תחזרי בחזרה לתחילת החוק, לסעיף 1.
חיים כץ: גברתי, את התנגדת לשם החוק.
<רחל בורושק: כן.
<רחל בורושק: אני מהתאחדות חקלאי ישראל.
<רחל בורושק: ההתנגדות שלנו היא רק להוספת המילה "בריאות בעלי החיים ורווחתם".
<רחל בורושק: אנחנו חושבים שרווחת בעלי החיים מטופלת בחוקים אחרים.
<רחל בורושק: הייעוד של החוק הזה הוא בריאות בעלי החיים ובריאות בני אדם ואנחנו חוששים שאם המילה רווחה תהיה כלולה במטרות החוק, זה עלול לתת פרשנויות מרחיבות.
חיים כץ: מה יש למשרד החקלאות לומר?
<נדב גלאון: משרד החקלאות, השירותים הווטרינריים, טוען מזה שנים שלא ניתן להפריד בין בריאות בעלי חיים לרווחת בעלי החיים.
חיים כץ: אנחנו מדברים על פיקוח על מזון.
<נדב גלאון: נכון.
<נדב גלאון: מזון שאינו ראוי, יכול להזיק גם לרווחת בעלי החיים ולא רק לבריאותם ויש קשר הדוק בין בריאות בעלי חיים ורווחת בעלי חיים.
חיים כץ: תסביר לי רווחת בעלי חיים.
<נדב גלאון: רווחת בעלי חיים, זה סבל שלא גורם אולי לנזקי בריאות אבל כן גורם לסבל של בעלי חיים.
<נדב גלאון: למשל, מזון שמכיל יותר מדי אבנים או גופים זרים ועלול לגרום לבעלי החיים בזמן הלעיסה, שלא בהכרח יפגום בבריאותם.
חיים כץ: זה לא יכול להשפיע מחר על גודל הלול?
חיים כץ: רווחת בעלי החיים, אולי לא נוח להם בשישים על שישים וצריך לעשות תשעים על תשעים?
<נדב גלאון: זה לא קשור לגודל הלול אלא זה קשור לתנאים של התרנגולת.
חיים כץ: אתה משרד החקלאות שרוצה את החוק הזה.
חיים כץ: אתה יכול גם למשוך אותו מתי שאתה רוצה.
<נדב גלאון: אני לא רוצה למשוך.
חיים כץ: אם אנחנו עושים דברים שלא מתאימים לך, אתה יכול להגיד תודה רבה, אתה מושך את כל החוק ולוקח אותו חזרה כי לא יכולים לכפות עליך הר כגיגית.
<נדב גלאון: אני רוצה לומר לנציגי המגדלים שרווחת בעלי החיים קשורה לבריאות בעלי החיים ואין סיבה שהיא תפריע להם בנוכחותה כאן בחוק, גם אם היא מוזכרת בחוקים אחרים.
חיים כץ: אני חושב שאתה טועה.
<נדב גלאון: חשוב לנו שזה יהיה כאן.
<טלי שטיין: משרד המשפטים.
<טלי שטיין: אני מתנגדת נחרצות להוריד את המילים לרווחת בעלי החיים.
<טלי שטיין: רווחת בעלי החיים קשורה קשר ישיר גם לאוכלי בשר, לתוצרת הסופית.
<טלי שטיין: ככל שבעלי החיים יחיו בתנאים יותר טובים, גם התוצרת תהיה יותר טובה.
<טלי שטיין: בנוסף לכך, צריך לזכור שבעלי חיים הם לא חומר גלם.
<טלי שטיין: בעלי חיים הם יצורים חיים ואנחנו רוצים שנזכור את זה.
<טלי שטיין: עת אנחנו עושים חקיקה מודרנית ומסתכלים על מגמות מודרניות בעולם.
חיים כץ: במה זה נוגע לעניין שלנו?
<טלי שטיין: רווחת בעלי החיים צריכה להיות בתוך החוק הזה משום שרווחת בעלי החיים תביא לכך שתהיה תוצרת יותר טובה.
<טלי שטיין: עמדתי היא שיש להשאיר את זה.
<אוריה ברזל: המשרד להגנת הסביבה גם מצטרף לבקשה להשאיר את הרווחה.
<רחל בורושק: אני רוצה לומר שני דברים קצרים.
<רחל בורושק: הניסוח כאן של מטרות החוק הוא תרגום מילולי של החוק האירופאי כאשר שם יש חוק אחד שמטפל גם ברווחת בעלי החיים בכלל וגם בהקשר של המזון.
<רחל בורושק: כאן יש לנו את חוק צער בעלי חיים ויש לנו את החוק הזה שמטפל במזון.
<רחל בורושק: אנחנו חקלאים ואנחנו לא נגד רווחת בעלי חיים.
<רחל בורושק: גם אנחנו יודעים לראות אותם כיצורים חיים.
<רחל בורושק: מכיוון שהחוק הזה עוסק במזון והקשר בין המזון לבריאות בעלי החיים ובריאות בני האדם, אם היה כתוב ורווחתם ככל הקשור להזנתם, זה היה מגביל את נושא הרווחה.
<רחל בורושק: אם רווחתם לא היה כתוב כמשהו שלא תלוי בשום דבר אלא היה כתוב רווחתם בכל הקשור להזנתם, היינו יודעים שזה מוגבל ואז לא יוכלו לומר שהכלוב לא מספיק גדול ואין נגישות טובה לאוכל לכל תרנגולת אלא יטפלו בגודל הכלוב אמנם בוועדה הזאת אבל בהקשרים אחרים.
<יוסי וולפסון: רכז תחום בעלי חיים במשקים בתנו לחיות לחיות.
<יוסי וולפסון: קודם כל, אין בזה חידוש.
<יוסי וולפסון: בשנת 2005 בית המשפט העליון עת עסק בנושא של הזנת בעלי חיים קבע ששיקול חשוב בשיווק של מזון – אז, לפי הצו והיום לפי החוק – זה רווחתם של בעלי חיים.
<יוסי וולפסון: זה היה ב-2005.
<יוסי וולפסון: לא שמעתי שמאז המשק החקלאי התרסק.
<יוסי וולפסון: הטענה שזה ישפיע על גודל כלובים לא נכונה.
חיים כץ: זאת סתם הייתה דוגמה.
חיים כץ: זאת הצעת חוק על מזון והנה אנחנו מכניסים כאן מין שאינו במינו.
<יוסי וולפסון: הצעת החוק עוסקת במזון לבעלי חיים ובאמת זה כתוב שמטרתה לעסוק בפיקוח על מזון לבעלי חיים ובין היתר כדי לשמור על רווחתם כי כשאתה נותן אוכל לבעל חיים ואתה יודע שבעל החיים יסבול בעקבות המזון הזה, זה משהו שאתה צריך לשקול.
<יוסי וולפסון: אחר כך יש את כל ההוראות הפרטניות שמאזנות.
חיים כץ: איך אתה יודע שהוא יסבול?
<יוסי וולפסון: אם אתה מאכיל אותו כמו שדוקטור גלאון ציון במזון שיש בו אבנים או במזון שיגרום לו להתפתחות של גזים בקיבה ואנחנו יודעים את זה לגבי סוסים.
חיים כץ: למה נראה לך שהוא יאכיל אותו במזון שיש בו אבנים?
<יוסי וולפסון: חלק מהחוק נועד למנוע את זה.
חיים כץ: הוא רוצה שבעל החיים יתפתח והוא יוכל למכור אותו.
חיים כץ: למה נראה לך שהוא יאכיל אתו במזון שיש בו אבנים?
<יוסי וולפסון: זאת שאלה שאני רוצה לשאול את האנשים שמבקשים להוריד את המילה רווחה.
<יוסי וולפסון: המילה רווחת בעלי חיים באה אחרי פיקוח על ייצור מזון לבעלי חיים.
<יוסי וולפסון: אם יש אנשים שמתנגדים למילה רווחה, אני אשמח לשמוע איזה דוגמאות של דברים הם חושבים שבעקבות הכנסת המילה רווחה יהיה אוכל שיהיה אסור.
חיים כץ: אני לא יודע אם אני מתנגד, אבל זה לא נוגע לחוק הזה.
חיים כץ: רצית לדעת ולא להתווכח והנה הדעה שלי.
חיים כץ: יכול להיות שהיא לא מקובלת עליך, אבל זה לא נוגע לחוק הזה.
חיים כץ: בכל חוק אתה יכול להכניס רווחה.
חיים כץ: רצית לדעת ולא להתווכח, אבל אתה עורך דין ואתה צריך להתווכח.
חיים כץ: אני לא חושב שזה מתאים לחוק ואני אדבר עם השר.
<שרית כספי אורון: אחרי המלים בריאות הציבור, רציתי להוסיף "והסביבה" וזה בגלל שאנחנו מדברים כאן על שרשרת המזון והפרשות של בעלי חיים נכנסים לשפכים, לקולחין ולהשקיה.
<שרית כספי אורון: לכן אני מבקשת שתהיה גם התחשבות בנושא הסביבתי והיכולת של הסביבה לקבל את החומרים האלה.
<פרץ שורק: אני מתנגד לתוספת של הגברת כי זה פשוט לא שייך לחוק אלא זה חוק אחר.
חיים כץ: אתה יודע שכשיש חגיגות, חוגגים.
חיים כץ: הנושא הראשון – צירוף חברה נוספת לוועדת משנה לענייני הפנסיה בקיבוצים.
חיים כץ: לאחר חשיבה מחודשת ברור לנו שחברת הכנסת מיכל בירן יכולה לתרום רבות לנושא ואנו מבקשים מחברי הוועדה לאשר אותה בנוסף לחברים – רינה פרנקל, מיקי רוזנטל, שולי מועלם, יעקב מרגי, אילן גילאון, שעומד ברא שהוועדה.
חיים כץ: מי בעד צירופה?
חיים כץ: כולם, 5 במספר, הצביעו ואישרו.
חיים כץ: ברוכה הבאה לוועדה.
חיים כץ: 2.
חיים כץ: תקנות דמי מחלה (נהלים לתשלום דמי מחלה) (תיקון), התשע"ג-2013
חיים כץ: אנו עוברים לנושא הבא - על סדר היום - תקנות דמי מחלה (נהלים לתשלום דמי מחלה) (תיקון), התשע"ג-2013.
חיים כץ: את התיקון יזם משרד התמ"ת דאז, משרד הכלכלה היום.
חיים כץ: בבקשה, גברתי, תסבירי לנו למה זה טוב וחשוב לאשר את התקנות האלה, וכדרכנו בקודש, נאשר.
<דבי ספיר אליעזר: התקנות שאנחנו מבקשים לתקן הן תקנות שעניינן בקביעת נהלים הכרוכים בתשלום דמי המחלה, כאשר בתקנות מותר לשר הכלכלה, שר העבודה דאז – לקבוע כל מיני עניינים כמו, לדוגמה – איזה ראיות על העובד להביא כדי לקבל את דמי המחלה, איזה פרטים הוא צריך למסור למעביד כדי שהוא ישלם לו את דמי המחלה.
<דבי ספיר אליעזר: התקנות הספציפיות שאנחנו מבקשים לתקן הן - - - נכון להיום, מה שקבוע בתקנות זה הפרטים הבאים: על העובד למסור הודעה על דבר תקופת המחלה שלו, מה צריך להיות בתעודת המחלה, מה רשאי המעסיק לעשות אם יש לו ספק בקשר לתעודת המחלה שנמסרה שלא על ידי רופא של קופת חולים.
<דבי ספיר אליעזר: מה שאנחנו מבקשים לתקן, שזה לאחר פניות רבות של גופים ציבוריים שונים במרוצת השנים, כולל בג"צ תלוי ועומד של אוניברסיטת תל אביב, ו "קו לעובד" – 1.
<דבי ספיר אליעזר: לבטל מתעודת המחלה את הדרישה לאבחון מחלה, ודבר שני – על פי דרישת המעסיקים, בד בבד עם הדרישות של הארגונים החברתיים, לקבוע דרכים לבחינת תוכן המחלה מקום שמתעורר איזה שהוא ספק באשר לתוכן המחלה.
מיקי רוזנטל: מה זה ספק?
<דבי ספיר אליעזר: ספק – טענות המעסיקים, ואני חושבת שהם יסבירו אותן יותר טוב ממני, אבל במרוצת השנים, לא דבר מהיום, הסיפור הזה מתחיל כבר מ-2007-2006, היה שלעתים, לא כל העובדים ולא רוב העובדים, נוטלים חופשות על חשבון ימי המחלה כאשר באמת אין מחלה, ושקל לרופאים – לא קל להם, אבל הם נותנים תעודות מחלה גם כשהמחלה לא מחייבת היעדרות.
<דבי ספיר אליעזר: הטענות האלה קיבלו משנה תוקף לאחר התיקון, תיקון 3 לחוק דמי מחלה, שקבע שאסור לפטר עובד בתקופת המחלה שלו ובתקופה שהוא זכאי לדמי מחלה, ואז קורה במקרים מסוימים שהעובד ממציא תעודת מחלה לקראת הפיטורין שלו, לקראת הקריאה שלו לשימוע.
<דבי ספיר אליעזר: ראינו את זה גם בפסיקה עדכנית של בית הדין לעבודה, שאכן זאת לא רק טענה של המעסיקים, אלא זה גם עניינים שמגיעים לפתחו של בית הדין לעבודה.
<דבי ספיר אליעזר: בנוסף לכך, תיקון קטן שהיה נראה לנו – המחיקה של אבחון המחלה בתוך תעודת המחלה, שהיה נראה לנו בהתחלה תיקון פשוט, נראה שבעצם התיקון הוא לא כל כך פשוט מכמה היבטים.
<דבי ספיר אליעזר: לא רק בגלל החששות של המעסיקים, כפי שניסיתי להביא אותם, ויכול להיות שהם עוד יוסיפו על כך, אלא גם בגלל שתעודת המחלה שנלקחת מחוק דמי מחלה, שהוא חוק שחל רק על עובדים שלא חל עליהם הסכם קיבוצי או צו הרחבה בעניין תשלום דמי מחלה – היא נלקחת גם בקשר לחוקים נלקחת גם בקשר לחוקים אחרים כמו: חוק עבודת נשים, ופקודת הבטיחות בעבודה, שם העובדים נדרשים, כדי לקבל זכויות וכדי שלא יפוטרו מהעבודה, להראות למעסיק את האבחון הרפואי שלהם.
<דבי ספיר אליעזר: כלומר, תיקון שהיה נראה פשוט – הוא לא כל כך פשוט, גם בהיבט - - - בעצם, האבחון הוא לא בגלל החששות של המעסיקים, אלא גם מבחינת יישום זכויות אחרות של עובדים.
<דבי ספיר אליעזר: ולכן בסופו של דבר הנושא נבחן.
<דבי ספיר אליעזר: נבחן גם הנושא של ביטול האבחון וגם הנושא של איזושהי דרך – שכבר קבועה בתקנות, שמעסיקים מסוימים יכולים להעמיד את העובד לבדיקה חוזרת, כשיש ספק.
<דבי ספיר אליעזר: זה כבר קיים, ואנחנו ביקשנו בתנאים מסוימים, שאם נגיע להקראה גם נסביר אותם - - -
חיים כץ: למה את חושבת שלא נגיע, אם הכל כל כך טוב?
<דבי ספיר אליעזר: אני מתנצלת.
<דבי ספיר אליעזר: יש לי קצת ניסיון בוועדה הזו – אז יכול להיות שנגיע.
חיים כץ: למה את חושבת שלא צריך להגיע, במקרה דנן, להקראה?
<דבי ספיר אליעזר: בגלל השאלות שמעוררות התקנות האלה, וגם אמרנו – לכל הגופים, גם למעסיקים וגם לעובדים, לארגוני העובדים, שאנחנו מוכנים להמשיך להידבר – אז באמת ישבנו ישיבות רבות אצל היועצת המשפטית של הוועדה וניסינו להביא נוסח אחר, ומשרד הבריאות הציע איזשהו נוסח שונה ממה שהצענו בהתחלה, ואלה שהשתתפו בישיבה הסכימו לנוסח הזה.
<דבי ספיר אליעזר: בסופו של דבר אתמול נודע לנו שארגוני העובדים לא מסכימים לנוסח הזה בגלל חילוקי הדעות האלה, ובגלל שחוזרים לנוסח הממשלתי אחרי שעברנו על הנוסח השני, חשבתי שיכול להיות שיש פה חילוקי דעות ואני לא בטוח שנגיע לנוסח מוסכם.
חיים כץ: למה לא ביקשת לדחות את הדיון?
<דבי ספיר אליעזר: כי אני חושבת שזה קודם כל נכון לקיים את הדיון הזה בוועדה, ושנית – כיוון שידעתי עד אתמול אחר הצהריים שהיה נוסח שהוסכם עליו ושלא הובעה לגביו התנגדות.
<דבי ספיר אליעזר: הידיעה על ההתנגדות של הארגונים נודעה לי אתמול ב-8 וחצי בערב.
<דבי ספיר אליעזר: לכן חשבתי שזה נכון כן להביא את התקנות וכן לדון על התקנות.
<דבי ספיר אליעזר: כן, אנחנו לא סגורים בקשר לתקנות האלה, יכול להיות שיש מה לתקן, ואנחנו מוכנים לתקן.
<דבי ספיר אליעזר: לכן אנחנו חושבים שזה נכון לקיים את הדיון ולהביא את התקנות לאישור.
<דבי ספיר אליעזר: אני כן חושבת שזה נכון להעביר את התקנות ולהביאן לאישור.
<דבי ספיר אליעזר: אני לא חושבת שהיה נכון לדחות את הדיון.
מיקי רוזנטל: עוד שלוש דקות את מדברת, ואת נגד התקנות בעצמך.
<דבי ספיר אליעזר: אז אני רוצה להבהיר – אני לא נגד התקנות, אני בעד התקנות.
<דבי ספיר אליעזר: אני שלמה לגבי שני ההסדרים שהצענו, אני חושבת שאלה הסדרים נכונים ומאוזנים, ואני מודעת לזה שיש מחלוקות בקרב הארגונים השונים.
<דבי ספיר אליעזר: כשהבאנו את התקנות, הבאנו את התקנות כשהיתה התנגדות, גם של הממונה על השכר באוצר, אז אני יודעת שהתקנות האלה לא פשוטות.
<דבי ספיר אליעזר: לכן, אני מסתייגת תוך כדי זה שאני מדברת, אבל זה לא אומר שהמשרד - - -
חיים כץ: למה הוא לא בא?
<אורי שיינין: למיטב ידיעתי ההזמנה לא הגיעה אליהם, היא הגיעה רק אלינו, לאגף תקציבים.
<דבי ספיר אליעזר: לכן, כפי שאמרתי - אני חושבת שההסדר שהצענו הוא הסדר מאוזן, והוא הסדר שנכון, מביא גם את ביטול אבחון המחלה מן הצד האחד, ומן הצד השני מנסה להביא באיזושהי דרך - - - באמת אנחנו יודעים שבמקרים מסוימים עובדים מקבלים תעודות מחלה גם כשאין צורך בהן, וצריך גם לטפל בסוגיה הזו, ואנחנו מבינים את המעסיקים כשהם באים ומבקשים את הנושא הזה.
חיים כץ: נעבור למעסיקים.
<סיגל סודאי: אני מנהלת יחסי עבודה באיגוד לשכות המסחר.
<סיגל סודאי: ההצעה, כמו ששמעתם, עברו כמה שעות – דיונים שהיו לי עם חברתי, היועצת המשפטית לוועדה – הרקע היה הביטול של אבחון המחלה.
<סיגל סודאי: מנקודת המבט של המעסיקים, מתוך המציאות שאנו חיים אותה יום יום, ואני, כמי שמקבלת לפחות בין 20 ל-30 פניות ביום של מעסיקים, לא רק בתחום הזה אלא באופן כללי – אין יום שלא עולה שאלה לגבי מחלה.
<סיגל סודאי: החשש שלנו הוא מפני מדרון חלקלק וניצול שקיים בפועל, שעלול לדעתנו לצבור תאוצה.
<סיגל סודאי: זה החשש שלנו.
מיכל בירן: אנחנו מסכימים על המדרון החלקלק רק לא על הכיוון.
<סיגל סודאי: רק רציתי להבהיר שזה לא רוב העובדים, לא כל העובדים אבל יש בהחלט ניצול.
<סיגל סודאי: ואיך אנחנו רואים את הניצול הזה?
<סיגל סודאי: מתי הוא בא בצורה מאד מובהקת?
<סיגל סודאי: בתקופות שהן בעייתיות מבחינת העובדים, ולאו דווקא בגלל המעסיק – למשל, בתקופת החופש הגדול, כשהילדים יוצאים לחופשות, פתאום יש עליה באישורי מחלה, בתקופות של הודעה מוקדמת, יש עליה לא מוסברת.
<סיגל סודאי: בתקופות של אחרי זימון עובד לשימוע – ואתה הערת על זה בדיון הקודם, מעבר לכך ש - - - קצת בעייתי, הוא יצר עוד בעיה כי ברגע שאני מזמנת עובד לשימוע והוא חולה או מתחלה - -אני לא יודעת - - -
חיים כץ: אז כמה הוא מרוויח, שלושה ימים?
<סיגל סודאי: לא, ממש לא.
חיים כץ: יש רופא שנותן לו חודשים?
<סיגל סודאי: אז אני, בישיבה האחרונה, באמת, ככה, הבאתי להם דוגמה חיה - - -
מיקי רוזנטל: לא, את הופכת את הרופאים במדינת ישראל לרמאים.
מיקי רוזנטל: במה שאת אומרת עכשיו את הופכת את הרופאים במדינת ישראל לרמאים, לא רק את העובדים.
<סיגל סודאי: יש לנו כאן נציג של ההסתדרות הרפואית והוא יגיד לך.
<סיגל סודאי: הרופאים הרבה פעמים לא נכנסים לתוך ה- - -
מיכל בירן: אז תטפלו בהם, משמעתית.