GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: עבדתי גם במס הכנסה ואם רצינו ליפול על מישהו, שמנו עליו עיקולים גם לגלגול הקודם, אבל כשהוא שילם את החוב, נגמר.
חיים כץ: אני מרגיש דפוק.
חיים כץ: אני עבדתי רק במקום עבודה אחד.
יעקב מרגי: אתה צריך להיות מרוצה.
יעקב מרגי: אני בא לומר שברגע שנרשמה הערת אזהרה, בוצעה החלוקה, כולם מרוצים, איך יורדת אותה הערת אזהרה.
יעקב מרגי: איפה זה כתוב שהיא יורדת אוטומטית?
יעקב מרגי: אם נעשה פירוד, למה היא או אני או הוא צריכים להיות תלויים בחשבונאות אחרת?
<אסי מסינג: אני אסביר.
<אסי מסינג: אנחנו נמצאים במצב שבו הכספים טרם הועברו לחשבון.
<אסי מסינג: אנחנו בשלב ההערה.
<אסי מסינג: כל שלב ההערה, כל זמן שיש הערה לצורך כל אחת מהפעולות הבאות, צריך את ההסכמה של בן הזוג.
יעקב מרגי: מתי מוסרת הערת האזהרה?
<אסי מסינג: ברגע שהכסף עובר לחשבון הנפרד.
<אסי מסינג: זה סעיף אחר.
<אסי מסינג: זה לא הסעיף הזה.
יעקב מרגי: יש סעיף מיוחד?
<אסי מסינג: בוודאי.
<אסי מסינג: אני רוצה להוסיף כאן עוד פעולה אחת נוספת שלא נמצאת כרגע.
<אסי מסינג: אני מציע להוסיף פעולה נוספת שלא נמצאת כאן, לקיחת הלוואה או שיעבוד.
<נעה בן שבת: לקיחת הלוואה, זה נותן לנו מענה לבעיה שהייתה לנו.
<אסי מסינג: זה בנפרד.
<אסי מסינג: תכף נדבר על הבעיה הנפרדת.
<ליאן קהת: נציגת לשכת עורכי הדין.
<ליאן קהת: אני חושבת שחסר בסעיף מקרה שבן הזוג לא חותם על הסכמה.
<ליאן קהת: מה אם הוא לא חותם על הסכמה?
<נעה בן שבת: אז אי אפשר לבצע.
<ליאן קהת: אין דבר כזה.
<ליאן קהת: יש חוק והחוק בא לתת שיניים.
<ליאן קהת: בן הזוג לשעבר לא הסכים.
<נעה בן שבת: מה זאת אומרת יש חוק?
<נעה בן שבת: איזה חוק?
<נעה בן שבת: יש את החוק הזה.
<ליאן קהת: כן.
<נעה בן שבת: יש את החוק הזה ולכן רוצים להבטיח שהכספים יועברו לבן הזוג לשעבר ולא ייעשו בהם פעולות שעשויות לפגוע בסכומים האלה בלי שבן הזוג לשעבר הביע את דעתו.
<גלי עציון: אלה כספים שלו, של בן הזוג לשעבר.
<נעה בן שבת: (2) על אף ההוראות לפי סעיף 25(א) ו-(ב) לחוק קופות גמל, הכספים שלגביהם נרשמה הערה כאמור לא יהיו ניתנים לשעבוד, להעברה לאחר או לעיקול.
<נעה בן שבת: אני מבינה שאמורות להיות תקנות שיכניסו לתוקף הוראה שקיימת היום בחוק קופות גמל לגבי נושא העיקולים.
<אסי מסינג: כרגע אנחנו עובדים על תיקון חקיקה שישנה את סעיף העיקולים.
<אסי מסינג: תזכיר בעניין צפוי להיות מופץ בשבועות הקרובים.
<אסי מסינג: אנחנו בתיאומים.
חיים כץ: בשנת 2014 זה יהיה?
<אסי מסינג: בשנת 2014, זה יהיה.
<אסי מסינג: שום דבר לא ודאי ולא בטוח.
<אסי מסינג: רק דבר אחד בטוח אבל בעניין הזה יש לנו טיוטת תזכיר מוכנה שכרגע אנחנו בתיאום עם משרד המשפטים.
<אסי מסינג: אנחנו צפויים להפיץ אותו בזמן הקרוב והוא יכלול התייחסות לשאלת אופן הטלת העיקולים בכל מערכת החיסכון הפנסיוני.
<אסי מסינג: בשלב זה המגבלות הקיימות הן מכוח חוק הגנת השכר.
<אסי מסינג: יש מגבלות לגבי מה שניתן לעקל ולא ניתן לעקל.
<נעה בן שבת: אבל הגנת השכר לגבי הקצבה.
<אסי מסינג: כן, לגבי הקצבה.
<אסי מסינג: לגבי היתרה הצבורה אין, אבל זה גם לצורך המימושים.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מדברים על הגנה מפני עיקול ושיעבוד של העמית, זאת אומרת, החוסך בקופת הגמל.
<נעה בן שבת: לגבי עיקולים שמוטלים על בן הזוג לשעבר.
<נעה בן שבת: ההערה אומרת שהכספים האלה צריכים להיות מועברים לבן הזוג לשעבר.
<נעה בן שבת: האם שם לא צריך להחריג אם יש לו חוב מזונות כלפי ילדיו הקטינים?
<אסי מסינג: אני מציע להחיל את המגבלות שקיימות לגבי עיקולים על שני הצדדים.
<אסי מסינג: כלומר, על יתרה יחולו מגבלות של מי שזכאי לה.
<אסי מסינג: כלומר, תהיה הגנה מפני נושים עד גובה הגנה שתיקבע בהוראות הדין על החלק של העמית ואותה הגנה, אותו הדבר, על החלק של בן הזוג כלפי הנושים של בן הזוג.
<אסי מסינג: אותן מגבלות.
<נעה בן שבת: אתה מציע לשנות כאן את ההוראה?
<נעה בן שבת: להגיד שהם לא יהיו נתונים לעיקול, ולהעברה, כפי שקבוע בחוק קופות הגמל, כפי שיהיה קבוע בחוק קופות גמל?
<אסי מסינג: כאילו היתרה היא שלו, של בן הזוג.
<נעה בן שבת: אנחנו עכשיו נמצאים במצב בו אין הגנה.
<נעה בן שבת: למשל, בנושא העיקולים אין כרגע הגנה.
<אסי מסינג: אין הגנה.
<אסי מסינג: לא ניצור הגנה גדולה יותר.
יעקב מרגי: אם עכשיו מוטל עיקול על החשבון, עדיין אין הפרדה אלא רק הערת אזהרה.
יעקב מרגי: החוב הוא בגינו של בן הזוג.
יעקב מרגי: העיקול יושת על כל המאה אחוזים?
<אסי מסינג: בהצעה כפי שהיא מוצעת כרגע, החלק של בן הזוג מוגן מעיקולים בכלל.
יעקב מרגי: אתה עדיין לא חישבת אותו.
יעקב מרגי: בשלב הערת האזהרה הוא באוויר.
מרב מיכאלי: ההערה רשומה לגבי כלל הסכום.
מרב מיכאלי: לא?
<אסי מסינג: היא רשומה רק על החלק של בן הזוג.
<אסי מסינג: על החלק היחסי.
יעקב מרגי: לכן צריך שיהיה כך גם בעיקול.
יעקב מרגי: שלא יהיה שעיקולים שלו יושתו גם עליה ושלה יושתו גם עליו.
<אסי מסינג: לכן מה שהצעתי זה לראות לעניין הזה, מבחינת העיקולים, כל חלק את החלק של האחר ועליו תהיה הגנה בהתאם.
חיים כץ: זה הולך להיות מסובך.
חיים כץ: בואו נדאג שלא יתגרשו וזהו.
יעקב מרגי: זה עסק יקר להתגרש.
יעקב מרגי: שאל את המנוסים.
חיים כץ: זה לא עניין של יקר.
חיים כץ: זה מסובך.
חיים כץ: לחפש נתונים וכן הלאה.
<ליאן קהת: בשלב רישום ההערה, עדיין אין חלוקה.
<ליאן קהת: אז זה בעצם מוטל על כל הזכויות.
<נעה בן שבת: אתה מציע לשנות את ההוראה ולהגיד שאותה הגנה שניתנת לכספי החוסך כרגע ללא הגנה מפני עיקולים.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה מקובל על הוועדה.
<נעה בן שבת: העיקול יירשם, אתה אומר ימומש במועד הזכאות לקצבה אבל בינתיים הוא רק יירשם ואתה אומר שלא תהיה הגנה מפני עיקולים לא לחלק הזה ולא לחלק הזה.
<אבי יחזקאל: אני מההסתדרות.
<אבי יחזקאל: יש כאן עוד פעולה ששווה לחשוב עליה והיא שינוי כיסוי ביטוחי.
<נעה בן שבת: לא ליצור כיסוי ביטוחי חדש?
<אבי יחזקאל: שלא תעבירו למסלול כיסוי מוטה שאירים לעתיר חיסכון.
<נעה בן שבת: זה לא נכנס בהעברה למסלול השקעה?
<אבי יחזקאל: זה מסלול השקעה וזה מסלול ביטוחי.
<הראל שרעבי: אגף שוק ההון, משרד האוצר.
<הראל שרעבי: אני לא מבין איך העברה למסלול ביטוח היא רלוונטית.
<הראל שרעבי: הכסף לא עובר למסלול הביטוח.
<הראל שרעבי: הכסף הוא כסף.
<הראל שרעבי: מסלול הביטוח לא רלוונטי לכסף.
חיים כץ: אבל אם הוא עובר והוא מבטל ביטוחי, יש שם יותר כסף?
<הראל שרעבי: אין שום השלכה.
חיים כץ: למה לא? הוא יפסיק לשלם.
<הראל שרעבי: כן, אבל זה מכאן ואילך.
<אבי יחזקאל: ברגע שקורה לו אירוע, הרי כל העניין הוא שהיא תהיה זכאית לסוג של פנסיית שאירים או משהו מכוח הביטוח שהיה לה לפני כן.
חיים כץ: אין כאן שאירים.
חיים כץ: זאת נקראת פנסיית שאירים.
יעקב מרגי: היא הופכת לעמית.
יעקב מרגי: היא לא בהגדרה של שאירים.
<אבי יחזקאל: היא תהיה זכאית לשאירים לפי היחס.
חיים כץ: לא שאירים.
חיים כץ: הם נפרדו.
חיים כץ: שאירים זה כשהוא הולך לעולמו.
<אבי יחזקאל: למחרת הלך לעולמו, הוא זכאית למשהו?
<נעה בן שבת: אם זאת הייתה העברה של הכספים?
חיים כץ: היו לו שישים אחוזי פנסיה, היא הייתה אתו עשרים שנים, היא תקבל ארבעים אחוזים מהשישים אחוזים, בלי שום קשר.
חיים כץ: הוא הלך לעולמו, היא לא תקבל שקל.
יעקב מרגי: הוא שואל בשלב הערת אזהרה.
חיים כץ: היא לא שאל את זה.
חיים כץ: אתה מחדד.
חיים כץ: הוא לא שאל והוא מבין.
<אבי יחזקאל: אם היא לא זכאית לפנסיה, אין בעיה.
יעקב מרגי: אבל אם יש הערת אזהרה והוא נפטר בתהליך.
<נעה בן שבת: יש התייחסות.
<נעה בן שבת: במקרה שהטפסים היו אמורים להיות מועברים ונרשמה הערת אזהרה, ואפילו לא הספיקו לרשום אותה וירשמו אותה בתוך שישים ימים, הכספים יעברו כאילו לא קרה כלום.
<נעה בן שבת: זה לגבי העברת כספים.
<נעה בן שבת: יש כאן איזשהו מסלול מיוחד למעין קצבת שאירים אבל היא תלויה בתנאים מאוד ספציפיים והיא רק למצב שהוא כבר היה גמלאי בקופה.
<נעה בן שבת: התיקון שמציע משרד האוצר מקובל?
<נעה בן שבת: שלא תהיה הגנה מפני עיקול, מעבר להגנה שניתנת על פי הדין לכספים האלה.
<אסי מסינג: וכמובן תהיה הגנה מעיקול על נושים של העמית עצמו.
<נעה בן שבת: אין היום הגנה על עיקול על הכספים של העמית.
<אסי מסינג: לא ניתן יהיה לעקל עיקולים לגבי נושים של העמית על החלק של בן הזוג.
<אסי מסינג: זה הרי מה שקיים היום בפסקה (2).
<נעה בן שבת: וזה יישאר?
<אסי מסינג: את זה אני מציע להשאיר.
<אסי מסינג: אני מציע לומר: ואולם ניתן יהיה לעקל במגבלות הדין בהתאם לנושים של בן הזוג.
<אסי מסינג: שלא יצא משהו שהוא מוגן כרגע לגמרי באופן מלא.
<נעה בן שבת: בסדר גמור.
יעקב מרגי: אני חושב שאתה לא צריך את זה, אבל לא משנה.
<נעה בן שבת: זה עולה למשל בסיפור הזה של עיקול מזונות.
יעקב מרגי: אם לא היה סיפור הגירושין, זה היה חשוף לעיקול.
יעקב מרגי: כרגע אתה בא ושם סעיף מיוחד שיושת העיקול רק על החלק של בן הזוג של העמית.
<אסי מסינג: זה לא מה שהצעתי.
<אסי מסינג: נניח לצורך העניין יש לנו עכשיו מאה אלף שקלים יתרה צבורה.
<אסי מסינג: חמישים אלף של בן הזוג הגרוש וחמישים אלף של העמית.
<אסי מסינג: כל אחד יחול על זה מבחינת האפשרות לעקל, כל אחד לפי הנושים שלו.
<אסי מסינג: זה מה שהצעתי.
<נעה בן שבת: את פסקה (2) נבהיר בהתאם לזה.
<נעה בן שבת: בפסקה (1) אנחנו מוסיפים.
מרב מיכאלי: אני מצטערת, אני צריכה להפסיק את התמיכה הפמיניסטית שלי כי בוועדת החינוך יש דיון בהצעה לסדר היום שלי לגבי הסייעות בגני הילדים.
חיים כץ: אם את הולכת, אנחנו נפסיק את הדיון.
חיים כץ: בשעה 10:30 יש לנו דיון בוועדת הכנסת.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להצביע על מה שאישרנו בינתיים?
<נעה בן שבת: אישרנו את סעיף 7, את סעיף 8 עם תיקון קל ואת סעיף 9(א) עם שתי התוספות.
חיים כץ: הסעיפים אושרו פה אחד.
חיים כץ: היום יום רביעי בשבוע, ז' בשבט, 8 בינואר 2014.
חיים כץ: הנושא: הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים.
חיים כץ: אנחנו ממשיכים את הדיון האחרון שהיה לנו.
חיים כץ: אתם זוכרים?
חיים כץ: בפעם שעברה הקראנו את החוק וכל אחד אמר מה שהוא רוצה.
חיים כץ: הייתה לו זכות לאוטונומיה.
חיים כץ: כל מה שהוא אמר התקבל.
חיים כץ: היום, כנראה שזה לא יהיה ככה.
חיים כץ: אנחנו מתחילים לקרוא את החוק, ונדבר ונקבל החלטות ימינה ושמאלה.
חיים כץ: אנחנו נתחיל לקרוא את החוק מההתחלה.
<נעה ברודסקי לוי: "הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד-2013.
<נעה ברודסקי לוי: פרק א': מטרת החוק – מטרה – 1.
<נעה ברודסקי לוי: מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרי פיקוח על ייצור מזון לבעלי חיים ושיווקו, לשם הגנה על בריאות הציבור, בריאות בעלי החיים ורווחתם, בהתאם לעקרון הזהירות המונעת".
חיים כץ: את אמרת מתנגדת.
<רחל בורושק: כן, אני גם נימקתי גם - - -
חיים כץ: עזבי מה שעשית.
חיים כץ: עכשיו את מנמקת, מסבירה לנו למה את מתנגדת.
<רחל בורושק: אנחנו חוששים שהכנסת "הרווחה" ככה, כפי שהיא, בלי לקשור אותה בתוך המשפט לנושא המזון עלול במעלה הדרך להרחיב את התחום שבו החוק הזה אמור לעסוק, כשנושאי הרווחה האחרים של בעלי החיים שהחקלאים מגדלים לצורך ייצור מזון לבני אדם מטופל בחקיקה אחרת.
<רחל בורושק: הצענו להשאיר את המילה "רווחתם".
<רחל בורושק: אני מבינה שאפשר לעשות לה איזשהו קשר, אבל כדי שאנחנו נחשוש קצת פחות, להוסיף: "ככל הנוגע להזנתם".
חיים כץ: לפרוטוקול, איך קוראים לך?
חיים כץ: שכחת להגיד.
חיים כץ: שיהיה רשום, שיידעו מאיפה את, מה את עושה.
<רחל בורושק: קוראים לי רחל בורושק.
<רחל בורושק: אני הכלכלנית של התאחדות חקלאי ישראל.
חיים כץ: אתה גם רצית להגיד משהו?
חיים כץ: לפרוטוקול, חבר הכנסת לשעבר.
אבשלום וילן: אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה ומהיועצת המשפטית של משרד החקלאות להבהיר אם הכוונה פה כשאני קורא את זה – ואני רוצה לשמוע את זה לפרוטוקול, כי זה חשוב – "מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרי פיקוח על ייצור מזון".
אבשלום וילן: כלומר, גם הרווחה פה בהגדרה מתייחסת לייצור המזון.
חיים כץ: גברתי בבקשה, לפרוטוקול, שם ותפקיד.
<אפרת אביאני: אפרת אביאני, מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות.
<אפרת אביאני: החוק הזה כולו עוסק בייצור מזון, שיווקו, ובהיבטים מסוימים של השימוש בו להזנה.
<אפרת אביאני: ולכן, רק בהקשר הזה מדברים על רווחתם של בעלי החיים.
<אפרת אביאני: לא צריך לומר את זה במפורש.
<אפרת אביאני: זה ממילא חוק שעוסק רק בזה.
אבשלום וילן: לא, אני מבקש שזה יאמר במפורש לפרוטוקול.
<אפרת אביאני: אמרתי.
חיים כץ: נאמר.
אבשלום וילן: לא, היא אמרה - - -
<אפרת אביאני: נאמר.
<רעות הורן: רעות הורן מעמותת "אנונימוס" לזכויות בעלי חיים.
<רעות הורן: אם דיברנו לפרוטוקול, החשיבות להשאיר את העניין של רווחת בעלי חיים זה בגלל שמזון, כמו שהוא משפיע עלינו – אם אנחנו אוכלים משהו חריף, משהו מקולקל, זה עושה לנו כאב בטן, עושה לנו בעיות – אותו דבר בעלי חיים.
חיים כץ: זה עושה להם כאב בטן.
<רעות הורן: זה גם יכול להיות הרבה יותר מזה.
<רעות הורן: אם מאכילים אותם צואה.
חיים כץ: הסברתי לכם.
חיים כץ: השם –זה רוח החוק.
חיים כץ: אנחנו נמשיך בהקראה, אבל על הסעיף הזה, בשביל שנבין, אנחנו הולכים להצביע כפי שהוקרא.
חיים כץ: בעד אישור פרק א' – פה אחד
חיים כץ: כל חברי הכנסת שיש להם זכות הצבעה אישרו את זה כפי שכתוב.
חיים כץ: מה שנאמר לפרוטוקול, נאמר לפרוטוקול.
חיים כץ: אנחנו ממשיכים, הסעיף הזה אושר.
חיים כץ: אנחנו עוברים לפרק ב', הגדרות.
<נעה ברודסקי לוי: אתה רוצה שנחזור על מה שכבר אושר, או שאני אדלג?
חיים כץ: על מה שאושר את מדלגת.
<נעה ברודסקי לוי: אוקיי.
<נעה ברודסקי לוי: אני חוזרת להגדרת זיהום.
<נעה ברודסקי לוי: אושרו פסקאות 4-1.
<נעה ברודסקי לוי: לגבי פסקה 5, ביקשנו שהנושא הזה יובהר לפרוטוקול, לגבי הנושא של החומרים, לגבי חומצה ארסנלית, וכדומה.
<אפרת אביאני: הרשימה שהופיעה בפסקה 5 בנוסח הקודם כוללת חומרים שיטופלו בחוק הזה במסגרת חומרים מזיקים, בתקנות, או חומרים שהחוק מטפל בהם כחומרי גלם.
<אפרת אביאני: לכן אין צורך להוסיף אותם במפורש בהגדרת זיהום.
חיים כץ: מישהו רוצה להגיב?
חיים כץ: אז תמשיכי.
<נעה ברודסקי לוי: אני מקריאה את ההגדרה של חומר גלם.
<נעה ברודסקי לוי: עמ' ראשון, בתחתית.
<נעה ברודסקי לוי: ""חומר גלם" – חומר או תערובת של חומרים המיועדים לשמש רכיב במזון לבעלי חיים, למעט תוסף".
חיים כץ: אם יש למישהו הערה, ירים את היד וידבר.
<נעה ברודסקי לוי: ""חומר גלם אסור" – חומר גלם המנוי ברשימת חומרי הגלם האסורים בשימוש שקבע השר לפי סעיף 8(א)".
חיים כץ: בבקשה גברת.
<שרית כספי-אורון: שרית כספי-אורון, ראש תחום כימיקלים ובריאות ב"אדם טבע ודין".
<שרית כספי-אורון: נעשה פה תיקון לנוסח המקורי שהוגש.
<שרית כספי-אורון: הם הפכו את הרשימה של חומרי הגלם מרשימה פוזיטיבית – זאת אומרת רשימה של כל הדברים שמותר לעשות בהם שימוש להזין בעלי חיים – לרשימה נגטיבית.
<שרית כספי-אורון: המשמעות של הדבר הזה, שכביכול, האופציות שעומדות בפני מגדלי בעלי חיים להזין את החיות הן אין סופיות.
<שרית כספי-אורון: הרשימה היא אין סופית.
<שרית כספי-אורון: נכללים בתוך זה דברים שמעולם לא נבדקו, לא מוכרים למשרד הבריאות או למשרד החקלאות.
<שרית כספי-אורון: אנחנו רואים בכל התחומים של הכימיקלים וחומרים שאנחנו נחשפים אליהם ביומיום כבעייתיים.
<שרית כספי-אורון: כי המדע לאט-לאט מגלה שביספינול למשל הוא בעייתי.
<שרית כספי-אורון: אלו חומרים שנמצאים בכל דבר ודבר.
<שרית כספי-אורון: אנחנו חוששים שהמקרה הזה יקרה גם פה.
<שרית כספי-אורון: העדיפות הראשונה היא להחזיר את זה לרשימה פוזיטיבית.
<שרית כספי-אורון: כך אנחנו יכולים לדעת שכל מה מזינים את בעלי החיים הם חומרים שנבדקו - - -
חיים כץ: ואם המחוקק רוצה להיצמד לחוק שלו?
חיים כץ: הוא מחוקק, לא את.
חיים כץ: בא המחוקק ואומר זה החוק שאני רוצה.
חיים כץ: אנחנו צריכים לעשות שהוא יהיה מאוזן, אבל הוא לא רוצה בדרך שלך.
חיים כץ: הוא אומר אני רוצה את הרשימה הזאת.
חיים כץ: אני רוצה לקבוע את זה בדרך הזאת.
חיים כץ: ואנחנו צריכים לדאוג שזה יהיה בסדר.
<שרית כספי-אורון: יש לנו עוד אופציה.
<שרית כספי-אורון: מה שחשוב לנו לדעת, שמה שמזינים בו את בעלי החיים נבדק והוכח כבטוח להאכלה.
<שרית כספי-אורון: איכשהו יש איזשהו צורך לסגור את הרשימה הזאת.
<שרית כספי-אורון: אפשר לעשות רשימה נגטיבית של דברים שהוכחו כמזיקים, הם יאסרו בהחלט, וכל מגדל – גם שיש לו משהו שלא נאסר לשימוש, אבל זה נכנס לאיזשהו מרשם - - -
חיים כץ: תסכמי.
חיים כץ: אנחנו רוצים להתחיל ולסיים.
<שרית כספי-אורון: אבל זה הולך להשליך על הרבה סעיפים בתוך החוק.
חיים כץ: זאת אומרת, עכשיו את מדברת בשביל הרבה סעיפים.
<שרית כספי-אורון: כן.
חיים כץ: אוקיי, דברי.
<שרית כספי-אורון: אם אפשר לקבל איזושהי שיחה בעניין הזה.
<שרית כספי-אורון: אם לא הולכים על הרשימה הפוזיטיבית, שזו הדרך הכי טובה להגן על בריאות הציבור – הכי טובה והאידיאלית – אז כן צריך להיות מאגר סופי של החומרים שידועים למשרדי הממשלה, למפקחים, לרגולטורים, מה הם, מה רמת הבטיחות שלהם, ולוודא שהם בטוחים לשימוש.
חיים כץ: משרד החקלאות רוצה להגיב?
<פנינה אורן: בוקר טוב.
<פנינה אורן: שמי פנינה, אני מנהלת האגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים במשרד החקלאות.
<פנינה אורן: קודם כל, אנחנו אימצנו חקיקה שקיימת באירופה.
<פנינה אורן: גם שם דואגים לבריאות ובטיחות הציבור.
<פנינה אורן: במשפט אחד, אנחנו מאמינים – וכן נפרסם רשימה פוזיטיבית.
<פנינה אורן: היא לא תהיה בחקיקה, זו תהיה המלצה, כמו שקיים בכל העולם, שתזונאים, חקלאים, ישתמשו בה והיא תהיה להם לעזר.
<פנינה אורן: מה שאנחנו כן רוצים להגן עליו, על מה שאסור, תהיה לנו רשימה סגורה, וזה יופיע בתקנות.
<פנינה אורן: נכון שהמציאות תתפתח, וככל שנידרש, נעדכן את הרשימה הזאת.
<פנינה אורן: יש ועדה מייעצת, ואנחנו חושבים שבהסדר הזה אנחנו נוכל להבטיח את בריאות ובטיחות המזון המוגש לבעלי חיים.
חיים כץ: את רוצה להגיד לה משהו?
<שרית כספי-אורון: אני אשמח להגיב.
<שרית כספי-אורון: אני חושבת שזה צעד לכיוון הנכון, אבל שהרשימה הפוזיטיבית תהיה סגורה.
<שרית כספי-אורון: זאת אומרת שכל חקלאי שעושה שימוש בחומר X כמזון לבעלי חיים שהוא לא אסור, שזה פשוט יכנס לאיזשהו מרשם, רשימה.
<שרית כספי-אורון: שמשרד הבריאות ומשרד החקלאות יהיו מודעים לכל החומרים שנעשים בהם שימוש, ואז הם ידעו גם מה דורש מחקר נוסף, מה דורש בדיקה לוודא שזה בטיחותי וטוב לבריאות שלנו.
<שייקה פורת: שייקה פורת, פורום מרכזי מזון בישראל.
<שייקה פורת: בתשובה לבקשתה, הלא אנחנו יכולים להשתמש רק בחומרים שיש להם היתר.
<שייקה פורת: ולכן, מכיוון שאנחנו יכולים להשתמש רק בחומר שיש לו היתר, זה פותר את הבעיה הזאת.
חיים כץ: לא חשוב, משרד החקלאות אמר שהם יפרסמו רשימות, שכולם יהיו שמחים מהעניין.
חיים כץ: אוקיי, רשמנו את זה.
חיים כץ: אמרת, נרשם הכול.
חיים כץ: הם הגיבו, וככה זה יהיה.
חיים כץ: אוקיי, אנחנו ממשיכים.
<קריאה: תאשר את זה?
חיים כץ: לא, בסוף נאשר את הכול ביחד.
<נעה ברודסקי לוי: ""חומר מזיק" – חומר המנוי ברשימת החומרים המזיקים שקבע השר לפי סעיף 7(א)".
<נעה ברודסקי לוי: אני מדלגת למזון לבעלי חיים כי ההגדרות האחרות אושרו כבר.
אבשלום וילן: באיזה עמוד זה?
<נעה ברודסקי לוי: עמ' 2, כמה הגדרות מתחת, באמצע העמוד.
<נעה ברודסקי לוי: מזון לבעלי חיים.
חיים כץ: מתחת "מזון לאדם".
חיים כץ: אם אנחנו רואים "מזון לאדם" – "מזון לבעלי חיים".
<נעה ברודסקי לוי: ""מזון לבעלי חיים" – כל חומר או תערובת של חומרים המשמשים להזנת בעלי חיים, לרבות חומר גלם ותוסף ולמעט צמח הנאכל על ידי בעלי חיים במרעה טבעי או אחד מאלה כשאינו מעורב בחומר אחר;– (1) מים; (2) סם מרפא ותכשיר רפואי".
<נעה ברודסקי לוי: אחר כך מחקנו את "מזון רפואי לבעלי חיים".
<נעה ברודסקי לוי: אני רק רוצה להבהיר, השינוי בהגדרה של מזון לבעלי חיים נועד להבהיר שכשמדובר בסם מרפא ותכשיר רפואי כשלעצמם, זה לא ייחשב כמזון לבעלי חיים, אבל אם הם מעורבים במזון, אז יחולו עליהם גם הכללים של החוק הזה, כפי שחלים על כל מזון לבעלי חיים, וגם יחולו עליהם כל הכללים לפי פקודת הרוקחים בנושא של שימוש בסם מרפא ותכשיר רפואי.
<נעה ברודסקי לוי: אני עוברת להגדרה האחרונה בעמ' 2: ""המשרד" – משרד החקלאות ופיתוח הכפר "סם מרפא" כהגדרתו בפקודת הרוקחים; "פקודת מחלות בעלי חיים" - פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ"ה-1985; "פקודת הרוקחים" – פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א–1981 "צמח" - כהגדרתו בחוק הגנת הצומח; "רופא וטרינר" – כהגדרתו בחוק הרופאים הווטרינריים, התשנ"א–1991 ; "שיווק" – כל אחד מאלה: (1) מכירה, גרם מכירה, הכנה או החזקה לשם מכירה, הצעה למכור; (2) פרסום, הצגה, שמירה, הובלה, משלוח או מסירה לשם מכירה; (3) העברה, החלפה, המרה או הספקה בדרך אחרת, בין בתמורה ובין שלא בתמורה; (4) יבוא ויצוא".
<יותם זעירא: סליחה.
<יותם זעירא: יותם זעירא, משרד המשפטים.
<יותם זעירא: אני רק רוצה להבהיר שהגדרות ייצור ושיווק – גם ייצור שאושר בפעם הקודמת וגם שיווק שיאושר הפעם, אני מניח – לא כוללות הגשה של מזון בבית לחיות מחמד.
חיים כץ: לא, הן לא כוללות.
<יותם זעירא: רק להבהיר את זה לפרוטוקול.
<יותם זעירא: גם לגבי עבירות בהמשך, רק שזה יהיה ברור.
<יעל נוי: יעל נוי, מלשכת מכוני התערובת, תזונאית.
<יעל נוי: בסעיף קטן (2) כתוב "פרסום".
<יעל נוי: אני מציעה למחוק את המילה "פרסום", כי זה יכול להיות גם בעיתונות.
<יעל נוי: המושג לא מקובל.
<אפרת אביאני: זה מקובל עלינו.
<אפרת אביאני: אפשר למחוק.
חיים כץ: למישהו מפריע שימחקו את המילה "פרסום".
חיים כץ: אם לאף אחד זה לא מפריע, אז תמחקו את המילה "פרסום".
<נעה ברודסקי לוי: ""השיעור המרבי המותר" – השיעור המרבי המותר להימצאות חומר מזיק במזון לבעלי חיים, שקבע השר לפי סעיף 7(א); "השר" – שר החקלאות ופיתוח הכפר; "תוסף" - כל חומר המוגש לבעלי חיים, בין כתוספת למזון אחר לבעלי חיים או למים ובין בנפרד, אשר נועד להשפיע על העניינים המפורטים להלן, לרבות ויטמינים, מינרלים, חומצות אמינו, מיקרואורגניזמים וחיידקים פרוביוטיים וכן תמצית, מיצוי, רכיב, תוצר פירוק, נגזרת או תערובת שלהם, ולמעט תכשיר ותרכיב: (1) הצרכים התזונתיים של בעל חיים, בריאותו או רווחתו; (2) המאפיינים או התכונות של מזון לבעלי חיים; (3) המאפיינים או התכונות של בעל חיים או של מזון המופק ממנו, לרבות ביצועי בעל החיים ותפוקתו; (4) ההשלכות הסביבתיות של גידול בעלי חיים והפקת מזון לאדם או לבעל חיים מהם; "תוסף רשום" – תוסף שנרשם לפי סעיף 9(א); "תכשיר" – כל אחד מאלה: (1) סם מרפא ותכשיר רפואי לרבות מזון לבעלי חיים המכיל אחד מהם" – (3) הופך להיות (2) – "(2) תכשיר לפי פקודת מחלות בעלי חיים; "תרכיב" – נסיוב, תרכיב, וכל מוצר ביולוגי שהופק מחיידק, נגיף או טפיל שהם מחוללי מחלה.
<נעה ברודסקי לוי: "תכשיר רפואי" – כהגדרת תכשיר בפקודת הרוקחים".
חיים כץ: עד פה יש למישהו הערות?
חיים כץ: אז אנחנו מצביעים על פרק ב'.
חיים כץ: מי בעד פרק ב', ירים את ידו.
חיים כץ: בעד אישור פרק ב' – פה אחד
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים פה, והם אחד במספר – אנחנו מבקשים ממשרד החקלאות להבהיר בסעיף 4, לפרוטוקול.
<אפרת אביאני: לפרוטוקול, לגבי הורמונים, אנחנו נבהיר, אחרי שבדקנו, הורמונים הם תרופות, ולכן הם מוסדרים בפקודת הרוקחים ולא בחוק הזה, הם נכללים בהגדרה של סם מרפא ותכשיר רפואי.
<אפרת אביאני: אז זה לא צריך התייחסות מיוחדת.
חיים כץ: אנחנו עוברים לפרק ג', אחרי שאישרנו בהצבעה את פרק ב'.
<נעה ברודסקי לוי: "פרק ג': ייצור ושיווק – 3.
<נעה ברודסקי לוי: חובת קבלת היתר – (א) לא ייצר אדם מזון לבעלי חיים ולא ישווקו, אלא בהיתר מאת המנהל ובהתאם לתנאיו.
<נעה ברודסקי לוי: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) – (1) ייצור חקלאי ראשוני של מזון לבעלי חיים שאינו חומר גלם אסור, אינו טעון היתר; (2) ערבוב של לא יותר משני חומרי גלם שאינם חומרי גלם אסורים מייצור חקלאי ראשוני, עם מזון לבעלי חיים שניתן היתר לייצורו, לשם הגשה מידית לבעלי חיים, אינו טעון היתר; מזון כאמור לא יכלול תוסף.
<נעה ברודסקי לוי: (3) ערבוב של לא יותר משלושה חומרי גלם שאינם חומרי גלם אסורים מייצור חקלאי ראשוני, לשם הגשה מידית לבעלי חיים, אינו טעון היתר; (4) מהילה או ערבוב של תוסף רשום/ בהתאם להוראות השימוש שבתווית האריזה, במי שתיה, לשם הגשה מידית לבעל חיים, אינם טעונים היתר; (5) השר רשאי, לאחר התייעצות עם שר הבריאות ועם הוועדה המקצועית המייעצת, לקבוע סוגי מזון לבעלי חיים ששיווקם אינו טעון היתר, ובלבד שיוצרו בהתאם להוראות חוק זה".
<שרית כספי-אורון: כאן, בהמשך להערה של - - -
חיים כץ: על איזה סעיף את מדברת?
<שרית כספי-אורון: 3(ב) באופן כללי.
<שרית כספי-אורון: בגלל שיש דברים שהם לא טעוני היתר, שהדבר הזה לא יחול על כל החומרים שניתן להזין בעלי חיים.
<שרית כספי-אורון: אנחנו בכל זאת נשמח שיהיה מרשם.
<שרית כספי-אורון: לא דורש אישור, לא דורש שום דבר, רק שחקלאי מדווח על החומר שהוא נותן לבעלי החיים שלו, ושזה יכנס לרשימה שפתוחה למשרדי הממשלה ולציבור, שכולם ידעו מה מכלול החומרים שנוגעים לזה.
<שרית כספי-אורון: דבר שני, הערה שנייה, לגבי סעיף 3(ב)(4), זו שאלה למשרד החקלאות – איך מתנהל הפיקוח על כך שהשימוש בתוסף, כשמערבבים אותו עם מי השתייה של בעלי החיים, נעשה לפי הוראות התווית?
<שייקה פורת: לא ברור לנו אילו מזונות נכנסים בהגדרה של מזון מייצור חקלאי ראשוני.
חיים כץ: משרד החקלאות עוד מעט יענה לכם.
<שייקה פורת: לטעמי יש שלושה פוטנציאלים – שחת, קש ותחמיץ, וצריך להבין בדיוק מה מהם הוא פטור.
<פרץ שורק: אנחנו חושבים שצריך להוריד את סעיף (5), את הנושא של התייעצות עם שר הבריאות.
<פרץ שורק: יש שר אחד, יש לו ועדה מייעצת, יושב שם נציג של שר הבריאות בתוך הוועדה המקצועית.
<פרץ שורק: זו מטרת הוועדה.
חיים כץ: יש גם אגו לאנשים.
חיים כץ: פה בוועדה, אתה יודע כמה פעמים היו מריבות – השר הזה והשר הזה, ואם השר הזה, אז למה לא השר הזה?
חיים כץ: אחר כך הם מתווכחים מי יישב ליד מי, ואם הכיסא יזוז ימינה או יזוז שמאלה.
<פרץ שורק: אני חושב שתפקידו של החוק הוא לתת הנחיות איך לפעול ולא לעסוק בענייני אגו.
חיים כץ: אני חושב שאתה חושב בסדר.
אבשלום וילן: דווקא לאור הדוגמה שנתת – רציתי לדבר על זה.
אבשלום וילן: התייעצויות בין שני שרים בנושאים מקצועיים פרופר, בדרך כלל מונעות ממאבקי אגו, ולא דיון מקצועי.
אבשלום וילן: בסדר, נער הייתי וכבר ראיתי את כל החוכמות האלה.
אבשלום וילן: אלו כנראה פשרות פוליטיות.
אבשלום וילן: לגבי הדרישה, חקלאי יודע מה אסור.
אבשלום וילן: יש רשימות שהוא לא משתמש.
אבשלום וילן: ומה שמותר, מותר.
אבשלום וילן: הוא לא פקיד שילך וידווח על מזונות שמוכרים, הרשימות – הרי אין גבול לזה.
אבשלום וילן: אני רוצה להגיד לך שבשנים האחרונות, אדוני היושב-ראש, החקלאים מסתובבים עם לפ-טופ צמוד ועם רואי חשבון ועורכי דין ברקע.
אבשלום וילן: כי במקום לעבוד הם כל הזמן צריכים לדווח.
אבשלום וילן: אז יש כללים, בשביל זה החוק, פה נקבע מה מותר ומה אסור.
אבשלום וילן: ואת הדיווחים נשאיר ל - - -
חיים כץ: משרד החקלאות.
חיים כץ: היא שאלה אותך שאלות, את לא זוכרת?
<אפרת אביאני: אני כבר איבדתי את זה, לצערי.
חיים כץ: אז מה אנחנו נעשה עכשיו?
חיים כץ: תשאלי עוד פעם.
<שרית כספי-אורון: היה עניין של רשימה מוגדרת סופית שנדע מה נחשב מזון לבעלי חיים, גם אם זה לא דורש אישור.
<שרית כספי-אורון: דבר שני, איך אתם מפקחים על סעיף (4), על השימוש בתוספים לפי התווית?
<שרית כספי-אורון: איך מבטיחים שזה באמת נעשה לפי התווית בשטח?
<פנינה אורן: כפי שאמרתי, תהיה לנו רשימה פוזיטיבית שתפורסם, ותהיה המלצה לכולם להשתמש.
<פנינה אורן: אני לא מניחה שמגדלים ישתמשו בחומרים – כולם עובדים מול תזונאים, והרשימות האלה יהיו ברורות.
<פנינה אורן: חוץ מזה, גם מי שפטור, עדיין יהיה עליו פיקוח.
<פנינה אורן: פיקוח של מפקחים של משרד החקלאות שיסתובבו, ובין היתר, יפקחו שגם אנשים שמשתמשים בתוספים שהם רשומים, משתמשים בהם בהתאם להוראות התווית, ממתינים את ימי ההמתנה כפי שנדרש על-ידי החוק.
<פנינה אורן: זה אמור להיות מעבר להיתר.
<פנינה אורן: לפיקוח יש כמה רמות – פיקוח ברמת ההיתר, ופיקוח בשטח.
<שרית כספי-אורון: כמה מפקחים שמסתובבים ובודקים שזה לפי התווית יש לכם?
חיים כץ: 743.
<שייקה פורת: אני לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.
<אפרת אביאני: אני אענה לזה.
<אפרת אביאני: מה זה ייצור חקלאי ראשוני?
<אפרת אביאני: זה מוגדר בחוק, בסעיפים שכבר קראנו.
<אפרת אביאני: זה הגידול של הצמח עד האסיף.
<אפרת אביאני: זה ייצור חקלאי ראשוני, עד הקטיפה שלו.
חיים כץ: אני לא יודע אם אתה אוהב או לא, אבל קיבלת.
<נעה ברודסקי לוי: "(ג) אין באמור בסעיף קטן (ב)(1) עד (3) כדי לפטור מהוראות בדבר ייצור חקלאי ראשוני, ככל שנקבעו לגבי אותו סוג של מזון לבעלי חיים לפי סעיף 36(ב)(2) ומהוראות אחרות בחוק זה.
<נעה ברודסקי לוי: 4.