GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים כץ: אם אתה מפריע – יש עוד חברי כנסת שביקשו לדבר, אתם באים לפה - - -
באסל גטאס: למה הזמנת אותו?
חיים כץ: כי הוא אזרח והוא בא ויוזמן.
באסל גטאס: הוא מפורום גיוס.
חיים כץ: אתה רוצה שאני אוציא אותך?
חיים כץ: אני לא רוצה להוציא אותך.
באסל גטאס: זאת קריאת ביניים.
חיים כץ: זאת לא קריאת ביניים.
יעקב מרגי: זאת לא קריאת ביניים, זאת השתלטות – אני מנסה לדבר - - -
חיים כץ: הוא מנסה אבל לא יכול לדבר.
יעקב מרגי: לא רק אתם מופלים – גם אנחנו מופלים.
יעקב מרגי: זה לא דיון לאומני.
ג'מאל זחאלקה: לגופו של עניין, כבוד היושב-ראש, הארגונים שפועלים למען קידום תעסוקה בציבור הערבי, פועלים בכלל הציבור הערבי – לדוגמה, הארגונים שמנסים לקדם את התעסוקה בהייטק – הם לא מבדילים בין דרוזי ונוצרי ומוסלמי.
ג'מאל זחאלקה: הם לא עושים את ההבדלה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: אתם רוצים להכריח אותם לעשות את ההבדלה הזאת – אני חושב שזה דבר פסול, זה דבר שלא מקדם תעסוקה.
חיים כץ: תשדל להצטמצם.
ג'מאל זחאלקה: גם הבעיה של תת-התעסוקה של הציבור הערבי בכלל ושל נשים ערביות ובתחומי תעסוקה שונים, היא משותפת לכולם.
ג'מאל זחאלקה: אין בעיה של תעסוקת נוצרים, אין בעיה של תעסוקת דרוזים או בעיה של תעסוקת מוסלמים – יש בעיה של תעסוקה של הציבור הערבי כולו.
ג'מאל זחאלקה: לכן, מן הראוי היה שהארגונים והייצוג בוועדה המייעצת, בוועדה האמורה, יהיה ייצוג של הארגונים האלה.
ג'מאל זחאלקה: ייצוג ארגוני חף משיקולים פוליטיים צרים, מה גם שהשיקולים האלה באים למנוע תעסוקה.
ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת יריב לוין התנגד בעבר לייצוג הולם בכמה הזדמנויות של הציבור הערבי, לא פעם ולא פעמיים ולא שלוש.
ג'מאל זחאלקה: אני רואה בהצעה הזאת, כפי שהיא מנוסחת, ניסיון לתקוע טריז ולגרום נזק לציבור הערבי, לאזרחים.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה לא ראוי שחבר כנסת יציע חקיקה שתגרום נזק לחלק מהאזרחים, לא לשם כך הוא נבחר.
יעקב מרגי: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב-ראש, אם הצעת החוק הזו הייתה מוגשת על ידי חבר כנסת אחר ולא יריב לוין, היית סופר אותי ואותך אולי בדיון, כי אני כציבור חרדי, מרגיש - - -
עיסאווי פריג': יש בה מהות - - -
יעקב מרגי: אין מהות פה.
עיסאווי פריג': אין מהות?
יעקב מרגי: אין מהות – תן לי לדבר.
חיים כץ: הוא לא הפריע לאף אחד.
יעקב מרגי: אני כיבדתי אותך.
יעקב מרגי: שמעתי היום דברים קשים לאוזן והצלחתי - - -
מיקי רוזנטל: מרגי, אבל אם היו כותבים יהודי-אורתודוקסי - - -
יעקב מרגי: רגע, אני אגע בזה.
חיים כץ: מיקי, אתה רוצה לדבר אחריו?
יעקב מרגי: אני אגע בזה, מיקי.
יעקב מרגי: קודם כל, אם חבר כנסת אחר ולא יריב לוין היה מגיש את הצעת החוק הזו, הדיון היה מינורי.
יעקב מרגי: אנחנו חברה מפלה, אנחנו חברה מתויגת ובצער רב שצריך חוק כזה – אבל כל עוד אנחנו כאלה אנחנו צריכים חוק כזה.
יעקב מרגי: אני אומר לך, גם אם יעבור החוק הזה, אני תומך בו, ובנציג החרדי – בהצעת החוק מופיע נציג אורתודוכסי חרדי – אני גם אשים עין מיהו הנציג שילך לוועדה, כי אנחנו חברה מאוד-מאוד מפלה, עדיין לא יודעים להכיל אחרים בקרבנו.
יעקב מרגי: אם יש תחושה כזו לציבור הנוצרי – צריך להתמודד אתה.
יעקב מרגי: כמו שלכם, לציבור המוסלמי, יש תחושה מוצדקת שנציג הדתות במשרד הפנים שהוא של העדה הדרוזית, לא מטפל בכם כמו שצריך ולכן ביקשתם לתקן את זה ואני תמכתי בדרישה שלכם, אז לא כל דבר הוא לאומני.
יעקב מרגי: אנחנו חברה מפלה - - -
עיסאווי פריג': אבל חבר הכנסת לוין הודה שזאת המטרה.
חיים כץ: אחר כך תגיד שאתה עוד רוצה לשאול.
יעקב מרגי: יש לי בעיה, זה לא סוד, אני חלוק עליו בחוקים אחרים.
יעקב מרגי: יש לי בעיה עם חבר הכנסת יריב לוין.
יעקב מרגי: עם הצעת החוק הזו אין לי בעיה.
יעקב מרגי: אנחנו חברה מפלה, וגם בתוך הכתות, בתוך העדות, בתוך השכונות, אנחנו מפלים זה את זה.
דב חנין: יש לי רק שאלה.
דב חנין: שאלה אחת.
חיים כץ: לא, אל תשאל.
חיים כץ: יש פה עוד שני אנשים שרוצים לדבר.
דב חנין: לשאול בשקט.
חיים כץ: יש 5 דקות ושני אנשים רוצים לדבר.
אילן גילאון: יש לי הצעה לסדר: איילת שקד יכולה לגייס את כל הערבים - - -
חיים כץ: באסל גטאס ביקש רשות דיבור והשנייה שתדבר - - -
מיכל בירן: היושב-ראש, יהיה זמן לדבר על הלהט"ב?
חיים כץ: זה לא ייגמר, יהיה עוד דיון.
חיים כץ: זה מעניין.
חיים כץ: אני שמח שבאים.
חיים כץ: לא מצבעים, לא מקריאים – בעוד 5 דקות הדיון ייגמר.
חיים כץ: יהיה עוד דיון מעניין פה, תענוג.
<ציונה קניג יאיר: אני נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה, הצעת החוק הזו על הרכב הוועדה המייעצת שעובדת אתי באופן צמוד כבר 6 שנים – אני מקווה שעוד שנתיים עד לסיום הקדנציה - - -
יעקב מרגי: נאריך לך אותה.
<ציונה קניג יאיר: בעזרת השם.
<ציונה קניג יאיר: אני מאוד מעריכה את ההתעניינות בהרכב הוועדה והייתי מאוד שמחה שאת האנרגיות האלה תתעלו להצעת חוק להרחבת סמכויות האכיפה של נציבות השוויון על מנת שנוכל לפעול ביתר אפקטיביות למגר אפליה נגד כל סוגי האוכלוסיות ובוודאי נגד ערבים על כל הפלחים.
<ציונה קניג יאיר: שתי הערות מהותיות לגוף ההצעה.
<ציונה קניג יאיר: חלק מהחברים התייחסו לזה כבר: זה גוף שאמון על אכיפה של שוויון הזדמנויות בעבודה ומיגור אפליה.
<ציונה קניג יאיר: הוועדה המייעצת יושבת ומייעצת לנציבה הארצית, שכמובן עובדת עם הצוות, על הפעולות שצריך לנקוט בהן.
<ציונה קניג יאיר: ההתנגדות שלנו הייתה – כל השאר היה בהסכמה עם חבר הכנסת לוין – שלא לפצל את האוכלוסייה הערבית.
<ציונה קניג יאיר: אני עומדת על ההתנגדות הזאת לפרוטוקול היום מסיבה פרקטית - - -
יריב לוין: אני רוצה להבהיר שזאת לא עמדת השר.
יריב לוין: השר תומך בהצעת החוק.
באסל גטאס: היא הסמכות המקצועית.
<ציונה קניג יאיר: אפשר להגיד לפרוטוקול, זה נכון.
<ציונה קניג יאיר: העמדה של נציבת - - -
אילן גילאון: זה איבוד עשתונות - - -
חיים כץ: חכי רגע.
אילן גילאון: חיים תעשה משהו – זה לא יכול להמשיך - - -
<ציונה קניג יאיר: זאת לא הפעם הראשונה ובוודאי לא תהיה הפעם האחרונה, שעמדת השר שונה מעמדת נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
<ציונה קניג יאיר: זה מוכר, זה על השולחן וזה נכון.
<ציונה קניג יאיר: אמרתי את זה גם לפרוטוקול הקודם.
<ציונה קניג יאיר: ההתנגדות שלנו היא עניינית - -
עיסאווי פריג': ומקצועית.
<ציונה קניג יאיר: - - עניינית-מקצועית ואני באמת לא נכנסת לדברים שדוברו כאן.
<ציונה קניג יאיר: יש ארגונים שמטפלים בנושא של תעסוקת ערבים.
<ציונה קניג יאיר: הארגונים האלה הם ארגונים שמטפלים בכלל האוכלוסייה הערבית.
<ציונה קניג יאיר: בדיוק כמו שבנושא של חרדים הייתי מתנגדת גם אם היו מבקשים נציג של החברה הליטאית ונציג של חברה חרדית מזרחית.
<ציונה קניג יאיר: זה לפי אוכלוסיות שמוגדרות בסעיף 2 לחוק שוויון הזדמנויות - - -
יעקב מרגי: אנחנו לא מוגדרים כאוכלוסייה בכלל.
יעקב מרגי: החרדים - - -
חיים כץ: מרגי, מרגי – אל תהיה פריג', אל תפריע.
חיים כץ: הוא רגיל להפריע.
<ציונה קניג יאיר: אתה צודק.
<ציונה קניג יאיר: זה היה פרי של משא ומתן – אני מקבלת את ההערה וזה אכן הוכנס, לאור החלטות ממשלה אחרונות לתעסוקת חרדים.
<ציונה קניג יאיר: יש אפליה על רקע דת, נשים את זה על השולחן, אפשר להכניס את הנושא של החרדים לנושא של אפליה על רקע דת.
<ציונה קניג יאיר: אני מסכמת ואומרת, אדוני יושב-הראש - - -
חיים כץ: שני משפטים ארוכים – תנשמי בין המשפטים.
חיים כץ: אמרת שני משפטים ומדברת רבע שעה.
חיים כץ: תנשמי, קחי אוויר.
<ציונה קניג יאיר: משפט מסכם: אני באמת חושבת שהנושא חשוב מאוד-מאוד.
<ציונה קניג יאיר: אני מבקשת מאוד מכל חברי הכנסת שיושבים פה, מיושב-ראש הוועדה, הרחבת הסמכויות של נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה לטפל בצורה – המשאבים שלנו דלים עד מאוד – בצורה אפקטיבית בכל סוגי האפליה במדינת ישראל.
חיים כץ: חבר הכנסת באסל גטאס, בבקשה.
באסל גטאס: אני שומר לעצמי - - -
עיסאווי פריג': לפני שאתה מדבר, איך אתה מגדיר את עצמך?
עיסאווי פריג': זה מאד חשוב.
חיים כץ: אתה רוצה לדבר בפעם הבאה?
באסל גטאס: אני רוצה לשמור לעצמי את הזכות גם לדבר בעניין של החוק עצמו.
באסל גטאס: על פניו, כשאתה מסתכל עליו בפעם הראשונה, אתה חושב שהוא בא כאילו להגדיל את הייצוג של המיעוטים בתוך החוק, אבל כשאתה קורא עוד מילה קדימה, מבלי להסתכל אפילו מי הגיש את החוק, יריב לוין או לא יריב לוין, אתה רואה את הכוונה האמתית מאחוריו: לבוא ולהגיד שיש ערבים שהם מוסלמי, יש נוצרים שהם לא ערבים – אפילו הוא השמיט את המילה שהייתה קודם ערבים-נוצרים אחר כך רק נוצרים – ושמענו את שאר שלל החוקים שעומד להציג חבר הכנסת יריב לוין.
באסל גטאס: אני כל כך ערבי גאה ומתנשא לעומת אנשים כמוך, שלא בא לי להגיד את מה שאני הולך להגיד - -
מיקי רוזנטל: אז אל תגיד.
חיים כץ: אז אל תגיד.
חיים כץ: אם לא בא לך, למה אתה הולך להגיד?
באסל גטאס: פעם אחת אני אומר את זה לפרוטוקול, כדי שידעו פעם אחת מול האנשים האלה שיש רוב מכריע, שאני מייצג אותו, בתור ערבי-נוצרי-אורתודוכסי-יווני, אני גאה גם במסורת הערבית שלי, בהיסטוריה הערבית שלי, בשפה שלי וגם בהשתייכות הדתית לנצרות המזרחית, שהיא חלק אינטגרלי מבניית האומה הערבית.
באסל גטאס: ערבים נוצרים, ערבים מוסלמים, וערבים יהודים, גרו באזור הזה מאות שנים ביחד - -
יריב לוין: אתם מבינים?
יעקב מרגי: ערבי יהודי.
באסל גטאס: - - בחברות, בידידות.
באסל גטאס: בנו כאן לתפארת גם ספרו וגם קשרים – מה, אתה לא יודע שהיו ערבים יהודים?
אילן גילאון: אני אגיד לך - - -
חיים כץ: אילן, תן לו לסיים.
באסל גטאס: המאמץ הזה להביא, להמליך עלינו, אנשים ממומנים על ידי המערכת, על ידי משרד ראש הממשלה, לגייס נוצרים לצבא – בכלל מה יש לנושא הגיוס עם נושא התעסוקה והזדמנויות בעבודה.
<שאדי חלול: לא דיברנו על גיוס.
באסל גטאס: אבל הוא נציג פורום קצינים לגיוס נוצרים.
באסל גטאס: בכלל הוא אומר על עצמו שהוא לא ערבי, שהוא ארמי.
באסל גטאס: אז לך תגייס ארמים לצבא, אל תבוא לשאר הנוצרים.
באסל גטאס: אני באמת חושב שאחרי 65 שנה, מניסיון נואל להפריד את הדרוזים ולייצר כאן לאומיות או זהות דרוזית נפרדת, תראו אחרי 65 שנה מה יצא – הדרוזים איבדו את הזהות שלהם?
יריב לוין: אפילו במפלגת העבודה - - -
באסל גטאס: מה שעשיתם זה דבר אחד: הגדלתם והגברתם את משבר הזהות אצל הדרוזים.
באסל גטאס: אני מודה ואומר: יש עניין של זהות.
באסל גטאס: כמו שיש בעיה של זהות אצל היהודים, כמו שיש אצל כל מיעוט לאומי בעולם, יש לנו – אנחנו מתמודדים אתה.
חיים כץ: עיסאווי, אתה תשאל את השאלה.
עיסאווי פריג': בדיון הבא.
חיים כץ: אני מכבד את המילים שלי – אתה תשאל את השאלה.
חיים כץ: אתה מוותר על זכות השאלה?
עיסאווי פריג': אם יש דיון נוסף - - -
באסל גטאס: אני מציע להסיר, לא רק בחוק הזה אלא בכל החוקים, יריב, תשמע ממני - - -
יריב לוין: החוק הוא טוב, לא?
באסל גטאס: כל האנרגיות וההשקעה והניסיונות מביבי ומטה, ילכו לפח האשפה של ההיסטוריה.
חיים כץ: רינה, את רוצה לדבר עכשיו או בדיון הבא?
אילן גילאון: אני תומך מאוד בעניין של הגדרה עצמית, חבר הכנסת באסל גטאס, אני גם מציע לך שאל תגדיר אחרים – זה לא טוב.
אילן גילאון: וגם בכל מקרה, אני תומך בכל מה שאמרת, רק לא בזה שאתה מתנשא – אין לך מה להתנשא על אף אחד.
אילן גילאון: אל תגדיר יהודים ערבים – אנשים יגדירו את עצמם.
באסל גטאס: לפעמים צריך - - -
אילן גילאון: לא, לא, אני בא מתוך - - -
חיים כץ: אילן, תודה רבה, אל תעשה את אותו דבר.
רינה פרנקל: אני חושבת שהחוק הזה הוא טוב.
רינה פרנקל: החוק הזה נותן שוויון הזדמנויות לכל אחת ואחד ואני לא רואה פה שום בעייתיות, שום דבר שהוא מתנגש באוכלוסיות, אם זה נוצרים או מוסלמים.
רינה פרנקל: אני חושבת שהוא נותן שוויון הזדמנויות לכל הערבים בכלל.
רינה פרנקל: הוא טוב.
חיים כץ: מצטער על האיחור אבל כך זה בכנסת כשצריך לקפוץ מוועדה לוועדה.
חיים כץ: יום שני בשבוע, י"ט בשבט, ה-20 בינואר 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: הנושא שעל סדר היום הוא הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים ואנחנו ממשיכים היכן שהפסקנו.
<נעה ברודסקי: הפסקנו בעמוד 6, סעיף 7.
<נעה ברודסקי: הצבענו על סעיף 7 למעט סעיף קטן (ב).
חיים כץ: נשאיר אותו לסוף.
<קריאה: גם על (ג) לא הצבענו.
<נעה ברודסקי: הצבענו.
<נעה ברודסקי: הצבענו על כל סעיף 7 למעט סעיף קטן (ב).
חיים כץ: בכנסת יש פרוטוקולים, אנחנו נבדוק.
חיים כץ: אם זה כמו שאתה אומר, אנחנו נחזור ונדון על זה.
חיים כץ: אם זה לא כמו שאתה אומר, אז הצבענו.
חיים כץ: אבא שלי אמר שמה שכתוב, זוכרים, ומה שרשום בפרוטוקול, זה מה שנאמר וזה מה שהיה.
<נעה ברודסקי: 8.
<נעה ברודסקי: חומרי גלם אסורים השר, לאחר התייעצות עם שר הבריאות ועם הוועדה המקצועית המייעצת, יקבע רשימה של חומרים האסורים בשימוש לעניין חוק זה כחומרי גלם למזון בעלי חיים בכלל או למזון לבעלי חיים מסוימים ורשאי הוא לקבוע מגבלות, לתנאים והוראות לעניין הנסיבות בהן הוא אסור.
<נעה ברודסקי: לא ייצר אדם מזון לבעלי חיים ולא ישווקו אם הוא חומר גלם אסור או שהוא יוצר מחומר גלם אסור.
<נעה ברודסקי: לא יזין אדם כעלי חיים המשמשים לייצור מזון במזון לבעלי חיים שהוא חומר גלם אסור או יוצר מחומר גלם אסור.
<רחל בורושק: התאחדות חקלאי ישראל.
<רחל בורושק: סעיף 8(ג), דינו כדין סעיף 7(ב) שלא הצבעת עליו כי הוא מדבר על החקלאי שהוא החוליה האחרונה בשרשרת שמזינה את בעל החיים ולכן יש לנו בעיה אתו.
<אפרת אביאני: הלשכה המשפטית במשרד החקלאות.
<אפרת אביאני: אנחנו לא חושבים שיש בעיה עם הסעיף.
<אפרת אביאני: הסעיף הזה מדבר על הזנה במצב של מחשבה פלילית.
<אפרת אביאני: הדין הפלילי הרגיל אומר שכאשר לא מדברים על היסוד הנפשי, לא אומרים מה עובר במוח של זה שמבין ובעצם מתכוונים שהוא צריך להיות מודע.
<אפרת אביאני: ברירת המחדל היא שצריכה להיות מודעות ולכן אין כאן עבירה אם האדם לא היה מודע.
<אפרת אביאני: הסעיף הזה מתייחס למצב שבו חקלאי מזין במודע בעל חיים שמשמש לייצור מזון בחומר גלם אסור ובסיטואציה כזאת, למרות שלא כתוב ביודעין כי לא צריך שיהיה כתוב ביודעין, אני חושבת שכולנו יודעים.
חיים כץ: הנה, היא אמרה לך את הכול לפרוטוקול.
אבשלום וילן: מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.
אבשלום וילן: אנחנו חוזרים לאותה בעיה למרות שכאן כביכול היא יותר מוחלשת.
אבשלום וילן: הבעיה העקרונית כאן היא שחקלאי, שאנחנו טוענים שאם הוא עשה משהו בתום לב, נתבע.
חיים כץ: היא אמרה לך לפרוטוקול שזאת לא הכוונה.
חיים כץ: זה נאמר וזה מוקלט.
אבשלום וילן: כבודו יודע שהחוק היבש בסופו של יום, לא יבואו להסתכל מה נאמר.
חיים כץ: אני יודע שאם יהיה משפט, יביאו את הפרוטוקול ויגידו מה משרד החקלאות אמר ומה אנחנו אמרנו.
אבשלום וילן: בעוד עשרים שנים, לא יודע אם יעשו את זה.
אבשלום וילן: אנחנו טוענים שאם אתה אומר ביודעין, זה ברור שאם הוא עשה את זה ביודעין, הוא הביא מאיזשהו מקום דברים אסורים, אין בעיה, אבל הבעיה שלנו היא שחקלאי עלול להיתבע כשהוא אפילו לא ידע וזאת הבעיה.
אבשלום וילן: לכן אנחנו כל פעם אומרים ביודעין, כדי להגן על החקלאי.
<יותם זעירא: משרד המשפטים.
<יותם זעירא: אני רוצה להבהיר שוב, כמו שאמרה עורכת הדין אביאני.
<יותם זעירא: המצב המשפטי היום הוא שכך מפרשים את החוק בכל מקום.
<יותם זעירא: להכניס כאן מלים מהסוג של ביודעין, זה רק פוגע בכם.
<יותם זעירא: זה פוגע בפרשנות הכללית של החוק וזה מבלבל את בתי המשפט.
<יותם זעירא: בתי המשפט יודעים היטב שכאשר לא נאמר דבר לגבי היסוד הנפשי בעבירה, הדיפולט הוא שנדרשת מודעות.
<יותם זעירא: כך זה בתיקון 39 לחוק העונשין, כך זה בכל חקיקה שמעבירים היום ולכן לא מכניסים לחוק מלים כמו ביודעין.
חיים כץ: קיבלת את זה יותר מכפי שזה כתוב.
<דפנה שלו קורנבליט: אדם טבע ודין.
<דפנה שלו קורנבליט: יש לנו שתי הערות לסעיף הזה.
<דפנה שלו קורנבליט: לגבי סעיף 8(א), אנחנו חושבים שזאת צריכה להיות לא התייעצות עם שר הבריאות אלא הסכמת שר הבריאות.
חיים כץ: את מחליפה את הנציגה שלכם שהשתתפה בדיונים.
חיים כץ: כבר דנו על זה.
חיים כץ: מה שאתם חושבים, זה בסדר אבל לא מקובל עלינו.
<דפנה שלו קורנבליט: לגבי סעיף 8(ג).
<דפנה שלו קורנבליט: עולה שאלה לגבי יכולת לפקח מתי בעלי החיים משמשים לייצור מזון או לא, מה התדירות וכולי.
חיים כץ: אמרת את הדברים לפרוטוקול.
<יותם זעירא: עוד הערה לעניין 8(ב).
<יותם זעירא: המושג ייצור, אנחנו לא מדברים על ייצור בבית כשבן אדם מערבב מזון כדי להגיש אותו לחיית המחמד שלו.
<יותם זעירא: יכול להיות שנכון יותר לתקן את זה בהתאם בהגדרות.
<נעה ברודסקי: בסעיף ההגדרות יש הגדרה של ייצור.
<נעה ברודסקי: אמנם הצבענו על זה, אבל לאור ההערה הזאת שחוזרת על עצמה בחוק, אני חושבת שכן כדאי לתקן את ההגדרה של ייצור ולהבהיר שם שהכוונה היא שזה לא יחול על מזון שמיוצר לשימוש ביתי בלבד, לצורך הזנה של בעלי חיים שאינם משמשים לייצור מזון.
<יותם זעירא: מבחינתנו זה מקובל.
<אפרת אביאני: גם עלינו זה מקובל, אם יש צורך בהבהרה.
<אפרת אביאני: אנחנו לא מתנגדים.
חיים כץ: אם אין לכם מה לעשות, שחקו.
חיים כץ: לגופים שלי באקווריום, אם אני אתן אוכל לא טוב, אני יכול להיתבע?
אבשלום וילן: התשובה היא כן.
<נעה ברודסקי: לא.
אבשלום וילן: אבל יש לך חסינות.
<נעה ברודסקי: זה מה שאנחנו רוצים להבהיר בהגדרה של ייצור.
<נעה ברודסקי: 9.
<נעה ברודסקי: מרשם תוספים מותרים המנהל, בהתייעצות עם הוועדה המקצועית המייעצת ומנהל שירות המזון, רשאי לרשום תוספים מותרים לבעלי חיים אם מצא שעל פי הערכות מדעיות אין להם השפעה מזיקה על בריאות האדם, על בריאות בעלי חיים או על הסביבה, ובהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(6).
<נעה ברודסקי: בקשה לרישום תוסף כאמור תוגש למנהל בהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(6).
<נעה ברודסקי: לא ייצר אדם תוסף ולא ישווקו אלא אם כן הוא תוסף רשום (להלן – תוסף רשום) ובהתאם למינון ואופן השימוש המותרים לפי הוראות סעיף 36(ב)ׁ(6).
<נעה ברודסקי: לא יעשה אדם שימוש בתוסף להזנת בעל חיים המשמש לייצור מזון, אלא אם הוא תוסף רשום ובהתאם למינון ואופן השימוש המותרים.
<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו נבקש הבהרה לגבי המונח הערכות מדעיות.
<דפנה שלו קורנבליט: לא ברור מה זה.
<דפנה שלו קורנבליט: זה דורש בחינה של הרגלי צריכה בארץ?
<דפנה שלו קורנבליט: התייחסות לאוכלוסיות רגישות?
<דפנה שלו קורנבליט: ההגדרה הזאת לא ברורה לנו ולכל הפחות אנחנו חושבים שצריך להוסיף שזה יבוצע בהתאם לעיקרון הזהירות מונעת שמוזכר בסעיף המטרות של החוק הזה.
<אפרת אביאני: עקרון הזהירות המונעת מופיע במטרות ולכן אנחנו לא חושבים שצריך לחזור עליו כאן.
<אפרת אביאני: הוא הולך לאורך כל החוק ולא צריך לומר אותו במפורש.
<דפנה שלו קורנבליט: מה זה הערכות מדעיות?
<אפרת אביאני: אולי אנשי המקצוע יענו.
<נדב גלאון: מנהל השירותים הווטרינריים.
<נדב גלאון: הערכות מדעיות, זה אמנם מושג רחב אבל לא צריך להביא יותר משתיים-שלוש...
<נדב גלאון: על ידי אנשים שברור שזה תחומם וזה עיסוקם והם בעלי עמדה שמסוגלת לייצר את זה.
חיים כץ: סעיף 10.
<נעה ברודסקי: סעיף 10 כבר אושר.
<נעה ברודסקי: 11.
<נעה ברודסקי: שימוש במים במזון לבעלי חיים לא ישתמש אדם במים לייצור מזון לבעלי חיים, אלא אם כן הם מי שתייה שמתקיימים בהם התנאים התברואתיים שנקבעו חלפי חלק ה1 לפקודת בריאות העם, 1940.
<נעה ברודסקי: לעניין זה – "מי שתייה" כהגדרתם בסעיף 52א לפקודה האמורה.
<נעה ברודסקי: לעניין זה - ייצור, למעט גידול צמח המשמש להזנת בעלי חיים.
<נעה ברודסקי: אני רוצה להבהיר שעל השקיית צמחים ימשיכו לחול הדינים הרגילים לפי פקודת בריאות העם והכללים שנקבעו מכוחה ואנחנו נבהיר את זה או בסעיף הזה, בסופו, כאשר נגיד שאין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראת כל דין לרבות פקודת בריאות העם, או בסעיף של שמירת דינים, בסוף החוק.
אבשלום וילן: הצבעת על סעיף 8 כולל (ג)?
חיים כץ: על 8 עוד לא הצבענו.
אבשלום וילן: על הסעיף הקודם אמרו שהוא אושר.
חיים כץ: אושר בדיונים הקודמים.
<פרץ שורק: התאחדות מגדלי הבקר.
<פרץ שורק: שאלה לגבי השקיה של צמחי מספוא.
<פרץ שורק: צמחי מספוא לא נדרשים היום להשקיה של איכות מי שתייה אלא ניתן בקולחין.
<פרץ שורק: את מפנה אותנו לכל מיני סעיפים בחוקים אחרים ולכן אני שואל את השאלה.
<נעה ברודסקי: זה מפנה לסעיפים הקיימים היום.
<נעה ברודסקי: מה שחל היום, ימשיך לחול, ומה שישתנה בפקודת בריאות העם, ישתנה בהתאם.
<נעה ברודסקי: הדינים ימשיכו לדון.
חיים כץ: התנאים לא משתנים.
חיים כץ: מה שהיה ערב שבת, ממשיך ביום ראשון.
<נעה ברודסקי: 12.
<נעה ברודסקי: סימון מזון לבעלי חיים מי שמייצג מזון לבעלי חיים לשם שיווקו.
<קריאה: סעיף 12(א) אושר.
<נעה ברודסקי: נכון.
<נעה ברודסקי: המנהל יקבע בתנאי היתר לייצור או לשיווק מזון לבעלי חיים, את אופן סימון המזון לבעלי חיים בהתאם לתקנות לפי סעיף 36(ב)(1) ו-(8).
<נעה ברודסקי: אלה הסעיפים של התקנות בנושאים האלה.
<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו מתנגדים למחיקה של נוסח הכיתוב שיופיע בסימון.
<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו חושבים שחשוב לשמור על אחידות ובהירות.
<דפנה שלו קורנבליט: אני מזכירה שמבקר המדינה העיר את זה בנושא של תוויות של חומרי הדברה כאשר כיום אין אחידות וזה משהו שצריך לשאוף אליו והוא לטובת המשתמשים.
<אפרת אביאני: לגבי נוסח הכיתוב, אנחנו מסכימים שצריכה להיות אחידות לגבי כללי הסימון כמו שיש בחוץ לארץ, אבל את הכללים האלה לא צריך לקבוע בכל היתר והיתר אלא בתקנות וזה בדיוק מה שהסעיף הזה אומר.
<אפרת אביאני: לכן לא צריך שבהיתר יהיה גם כתוב נוסח התווית המדויק אבל כן כללי הסימון צריכים להיקבע בתקנות כדי להבטיח אחידות ועמידה בכל הדרישות.
<נעה ברודסקי: לא יעשה אדם שימוש במזון לבעלי חיים להזנת בעלי חיים המשמשים לייצור מזון, אלא אם הוא מסומן בסימון מאושר.
אבשלום וילן: מה זה סימון מוצר לחבילת חציר לדוגמה?
<אפרת אביאני: הסברנו גם בדברי ההסבר.
<אפרת אביאני: יש סוגי מזון שאפשר באמת לארוז אותם ולהדביק להם תווית ויש כאלה שלא, ואז הסימון מותאם לאותו סוג של מזון.
<אפרת אביאני: אם זאת חבילת חציר, הסימון מופיע בתעודת משלוח או באיזה מסמך שנלווה למזון הזה.
אבשלום וילן: יש הבהרה בהגדרות?
<אפרת אביאני: יש הבהרה לפחות בדברי ההסבר וזאת גם מטרת ההוראות האלה.
<אפרת אביאני: בעניין סימון, אין כוונה לדרוש הדבקת תווית על מזון שהוא בתפזורת כמו חציר.
<מאיר טינסקי: או תערובת.
<מאיר טינסקי: יושב ראש לשכת מכוני התערובת.
<נעה ברודסקי: אנחנו עוברים לעמוד 10.
<נעה ברודסקי: לפני סעיף 16 הייתה הערה שאמרנו שנדון בה לגבי הנושא של יבוא, מה קורה לגבי יבוא ואילו בדיקות יידרשו.
<אפרת אביאני: לגבי יבוא, אני אבקש מאנשי המקצוע להסביר, מה קורה לגבי יבוא של מספוא ומה הדרישות המקצועיות.
<פנינה אורן שנידור: מנהלת האגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים בשירותים הווטרינריים.
<פנינה אורן שנידור: הסעיף מבקש תעודת ייצור והתנאים שחלים במדינת ישראל, יחולו גם על מזון מיובא.
<פנינה אורן שנידור: מספוא מיובא יצטרך לעמוד בדרישה של החקיקה שלנו.
חיים כץ: וטוב שכך.
יצחק וקנין: רוב המזון לבעלי חיים, תערובת, לפחות לפטם, מיובא.
יצחק וקנין: תשעים אחוזים מיובאים, אם לא מאה אחוזים.
<מאיר טינסקי: חומרי הגלם מיובאים והתערובת מיוצרת בארץ.
<מאיר טינסקי: רוב חומרי הגלם ממנו מיוצרות התערובות, מיובא.
<מאיר טינסקי: חומרי הגלם מעורבבים ומעובדים כאן בארץ ומשווקים כאן.
חיים כץ: זה נותן לנו עוד מקומות עבודה.
חיים כץ: נצביע על הסעיפים עליהם עברנו.
<נעה ברודסקי: סעיף 8, סעיף 9, סעיף 11 וסעיף 12(ב) ו-(ה).
אבשלום וילן: סעיף 8(ג) הוא כמו סעיף 7(ב).
חיים כץ: הוא מקל.
חיים כץ: הוא לא אותו הדבר.
חיים כץ: על סעיף 7(ב) אנחנו לא מצביעים.
חיים כץ: על סעיף 7 להוציא סעיף קטן (ב) כבר הצבענו.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 8, סעיף 9, סעיף 11 וסעיף 12(ב) ו-(ה).
חיים כץ: בעד – פה אחד סעיפים 8, 9, 11 ו12(ב) ו-(ה) אושרו.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שרצו להצביע הצביעו והוועדה אישרה את הסעיפים.
<נעה ברודסקי: פרק ד': חובות דיווח ובקרה עצמית 16.
<נעה ברודסקי: חובות דיווח ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ונודע לו כי במזון לבעלי חיים האמור מתקיימת אחת הנסיבות המנויות בסעיף 20(1), (2) או (6), חייב לדווח על כך למנהל, בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17).
<נעה ברודסקי: ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ונודע לו על פגם או ליקוי בתהליך הייצור, השיווק, ההובלה או האחסון של המזון לבעלי חיים האמור, שיש בו כדי להשפיע על בטיחותו של המזון לבעלי חיים, חייב לדווח על כך למנהל בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17).
<נעה ברודסקי: היה למחזיק בבעל חיים המשמש לייצור מזון או לרופא וטרינר המטפל בבעל חיים כאמור, יסוד סביר להניח כי אירע אחד מאלה, חייב הוא לדווח על כך למנהל בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17): מחלה, פגיעה או נזק לבעל חיים שבטיפולו או שבהחזקתו, שנגרמו עקב הזנתו במזון לבעלי חיים, ושאינם צפויים באופן סביר בנסיבות העניין.
<נעה ברודסקי: ליקוי במזון לבעלי חיים או באופן8 הזנתו לבעל חיים, שיש בהם כדי להשפיע על בטיחותו של מזון לאדם המיוצר מבעל חיים שבטיפולו או בהחזקתו.
<פרץ שורק: לגבי חובת דיווח של וטרינרים.
<פרץ שורק: יש לנו בעיה ענקית שלפחות בהזנת מעלה גירה הווטרינרים לא מתמצאים בהזנה ולא מעט מקרים, כשהם לא יודעים, הם זורקים את זה להזנה.
<פרץ שורק: אנחנו נמצאים כאן במצב שבעצם כל אי בהירות תצטרך חובת דיווח.
<פרץ שורק: יש כאן דבר שהוא גורף מדי.
<פרץ שורק: צריך לתעל אותו לדברים שברור שהם הזנה.
<אפרת אביאני: הסעיף הזה הוא אחד הביטויים הכי חזקים לאחריות היצרן והמשווק, וגם לנושא השקיפות.
<אפרת אביאני: זאת אומרת, זה סעיף מאוד מאוד חשוב שגם מטיל אחריות על מי שמטפל בבעלי החיים ובא במגע עם המזון ועם המזון שבעלי החיים אוכלים.
<אפרת אביאני: אומרים לו, תגדיל ראש, תשים לב, אם יש מחלה או איזה מצב בריאותי של בעל החיים שאתה חושב שהוא קשור למזון, הרגולטור צריך לדעת על זה.
<אפרת אביאני: כתבנו כאן גם "ושאינם צפויים באופן סביר בנסיבות העניין".
<אפרת אביאני: זאת אומרת, אנחנו לא מצפים שהרופא הווטרינר, כל סיטואציה שהיא שגרתית, אם זה עגל שאוכל מזון רך ויש איזו תופעה, הוא צריך מיד לדווח למנהל.
<אפרת אביאני: זה בדיוק המקום בו צריך להפעיל שיקול דעת.
<אפרת אביאני: אם יוצא שיש דיווחים עודפים, זה עדיף מאשר דיווחים שכן היו צריכים להגיע ולא מגיעים.
חיים כץ: אני מקווה שקיבלת תשובה.
<פרץ שורק: תשובה לא משכנעת בנסיבות המציאות.
<פרץ שורק: אם מותר לי להסביר.
<פרץ שורק: אנחנו נתקלים הרבה מאוד במקרים כשיש לנו עדר שלם שמשלשל מסיבות לא ידועות, ואני אומר לא ידועות בצורה ברורה.
<פרץ שורק: אפשר לשלוח את הדיווחים למשרד החקלאות ונגיע למצב שיש כסת"ח וזה בסדר.
<פרץ שורק: זאת מטרת הסעיף.
חיים כץ: איש המקצוע.
<נדב גלאון: אכן צריך להבדיל בין אירוע קטן לאירוע גדול והגבול ביניהם לא תמיד ברור.
<נדב גלאון: גם פרץ שורק יודע שאם רפת שלמה משלשלת, זה משהו שצריך להודיע עליו כי גם את משרד הבריאות זה מעניין וגם את משרד החקלאות זה מעניין ואנחנו יודעים שבדרך כלל וטרינר שפוי יודע להבדיל בין אירוע קטן לאירוע גדול.
<נעה ברודסקי: 17.
<נעה ברודסקי: איסוף עצמי של מזון לבעלי חיים ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ויש לו חשד סביר לקיומה של נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20, שיש בה כדי לגרום לפגיעה או לנזק לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים כתוצאה משימוש באותו מזון לבעלי חיים, חייב הוא לדווח מידית למנהל ולנקוט את כל האמצעים הנדרשים לשם מניעת השיווק של המזון לבעלי חיים והחזרתו מן השוק ולהחזיקו במקום שבשליטתו הבלעדית עד לקבלת הוראות מהמנהל.
<נעה ברודסקי: היה מזון לבעלי חיים מצוי שלא בשליטתו של מי שייצר או שיווק אותו, והתקיימו נסיבות המחייבות את החזרתו מן השוק לפי סעיף קטן (א), חייב מי שייצר או שיווק את המזון לבעלי חיים כאמור להודיע למי שקיבל אותו מידיו ועל הנסיבות המחייבות את האיסוף כאמור.
<נעה ברודסקי: קיבל אדם הודעה בדבר חשד להתקיימותה של נסיבה המחייבת את החזרתו הכללית של המזון מן השוק, כאמור בסעיף קטן (ב), לא ישווק את המזון לבעלי חיים ולא ישתמש בו עד לקבלת הודעה אחרת מהמנהל.
<נעה ברודסקי: אני אבהיר שבסעיף קטן (ג) הכוונה שנעשה איסוף מלא וכללי ולא למקום אחד בו ספציפית הייתה בעיה עם השיווק שם.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על פרק ד'.
חיים כץ: פרק ד' אושר פה אחד.
<נעה ברודסקי: פרק ה': סמכויות פיקוח ואכיפה סימן א': אמצעי פיקוח ואכיפה מינהליים 19.
<נעה ברודסקי: בדיקת מזון לבעלי חיים המנהל רשאי להורות למחזיק במזון לבעלי חיים לבצע בו בדיקה, לרבות בדיקה במעבדה שהוכרה לפי סעיף 34, אם קיים חשד סביר שהתקיימה בו נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20.
<נעה ברודסקי: המנהל רשאי להורות על ביצוע בדיקות מדגמיות כאמור בסעיף קטן (א), גם אם לא קיים חשד כאמור באותו סעיף קטן, בהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(18).
<נעה ברודסקי: 20.