GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: "(2) סכום השווה ל-52% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2014 עד 2018, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 20% מהסכום האמור בתוספת שיעור המדד השנתי של השנה שקדמה לשנה שבה מבוצע התשלום.
<נעה בן שבת: " – כאן, בניגוד לצבא שבו מדובר על 55%, מדובר פה ב-52%, אבל הפריסה היא של 4 שנים בלבד.
<אסי מסינג: 5.
<נעה בן שבת: של 5 שנים בלבד, כן.
<אסי מסינג: שיטת ההצמדה פה היא הצמדה כמו שנעשתה בצבא, רק מדד אחד אחרון לפי התשלום כל פעם.
<אסי מסינג: זו ההצעה שהוצעה.
<נעה בן שבת: "(י) על אף האמור בסעיפים קטנים (ז) ו-(ט), נפטר מי שזכאי לתוספות כאמור באותם סעיפים קטנים, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד-פעמי בגובה התשלומים לפי אותם סעיפים קטנים שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור ריבית של 0.64%.
<נעה בן שבת: " – בגלל שזו תקופה קצרה אז ההיוון הוא רק באחוז אחד, נכון?
<אסי מסינג: זה האחוז המתאים לתקופה הזו.
<נעה בן שבת: לתקופה הרלוונטית.
<נעה בן שבת: "(יא) הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין קצבה של שאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי סעיף 28, ויחולו עליו הוראות אותו סעיף לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור בסעיף זה.
<נעה בן שבת: " החלפת סעיף 78א 6.
<נעה בן שבת: במקום סעיף 78א לחוק העיקרי יבוא:" – אנחנו מדברים פה תיקון הנושא של הקופה הציבורית, כפי שנעשה בצבא.
<נעה בן שבת: ""קצבה ומשכורת 78א.
<נעה בן שבת: סעיף 35 ייקרא כך: (1) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) זכאי לקצבת פרישה שהוא שוטר, שחזר לשירות במשטרה או החל לשרת בשירות בתי הסוהר, והכנסתו הכוללת עולה על המשכורת הקובעת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מקצבתו הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, הכל לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, לא תופחת קצבתו מכוח סעיף קטן זה"; (2) סעיף קטן (ב), המילים "או מקופה ציבורית" – לא ייקראו; (3) בסעיף קטן (ד)(1), המילים "או בגוף שנקבע כקופה ציבורית לעניין סעיף זה" – לא ייקראו; (4) בסעיף קטן (ה), המילים "או מקופה ציבורית" – לא ייקראו; (5) בסעיף קטן (ז), אחרי ההגדרה "משכורת קובעת" יקראו: ""הכנסה כוללת" – המשכורת הקיימת בצירוף הקצבה הרגילה; "המשכורת הקיימת" – המשכורת שאותה מקבל הזכאי לקצבת פרישה, מאוצר המדינה; "קצבה רגילה" – קצבה שהיתה מגיעה אילולא הוראות סעיף זה.
<נעה בן שבת: "" אני רוצה להעיר שיכול להיות שצריך לעשות איזה תיקון נוסח בסעיף 32 בגלל זה שאנחנו מחליפים את - - -
חיים כץ: תשבו בסוף היום.
<אסי מסינג: כן, רק להבהיר שבדומה לצבא ימשיך הסדר ניכוי קופה ציבורית ממי שמקבל גמלה, גמלת כפל גם מהמשטרה והשב"ס וגם יקבל מקופה ציבורית.
חיים כץ: כמו בצבא.
<אסי מסינג: כמו בצבא, צריך כאן לראות אם נצטרך - - -
חיים כץ: תראו את הניסוחים אבל שזה לא יעכב, היום תסיימו.
חיים כץ: היום, שיהיה ניתן להניח את זה מחר.
<נעה בן שבת: "תיקון סעיף 81 7.
<נעה בן שבת: בסעיף 81 לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "(7) בסעיף 78א(1), בסעיף קטן (א) המובא בו, במקום הרישה עד המילים "בשירות בתי הסוהר" יבוא "זכאי לקצבת פרישה שהוא סוהר, שחזר לשירות בשירות בתי הסוהר או החל לשרת במשטרה.
<נעה בן שבת: " – זו ההחלה גם על הסוהרים.
<נעה בן שבת: "תיקון סעיף 105 8.
<נעה בן שבת: בסעיף 105 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) על אף האמור בסעיף קטן 24(ב) לחוק רשות השידור, התשכ"ה–1965‏ (בסעיף קטן זה – חוק רשות השידור), הוראות סעיף 9(א1) לא יחולו על עובדי רשות השידור שפרשו משירותם, שחוק זה חל לגביהם מכוח סעיף 24 לחוק רשות השידור, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת, והכול במועד שקבע ובשינויים שקבע.
<נעה בן שבת: "" – אתה רוצה להסביר לגבי רשות השידור?
<אסי מסינג: כן, ברמה העקרונית התוספות שאנחנו מדברים עליהן כאן בהסכמים לא ניתנו עדיין לפעילים ברשות השידור ומשכך לא מוצע כעת לתת אותם בשלב זה לגבי גמלאים שפרשו באותה תקופה, מוצע להסמיך את שר האוצר להחיל את זה במידה שזה יהיה רלוונטי.
<נעה בן שבת: אוקיי, עכשיו מגיעה התוספת השלישית.
<נעה בן שבת: "הוספת תוספת שלישית א' 9.
<נעה בן שבת: אחרי התוספת השלישית לחוק העיקרי יבוא:" אנחנו לא נקרא את התוספת, אנחנו רק נזכיר אותה.
<נעה בן שבת: יש לה 10 חלקים לפי אותן טבלאות של הדירוגים השונים, הכול לפי מה שקבוע בסעיף 9(ב), לפי ההגדרה "העדכון הנוסף" בסעיף 9(ב), אז אנחנו לא נקרא את הטבלאות.
<אסי מסינג: אני רק רוצה אם אפשר עוד הערה אחת קטנה בקשר למה שהסברתי.
<אסי מסינג: התיקון הראשון, התיקון של תוספות הפרשים במהלך תקופת הסכם למי שפרש, בעיקרון לפי תיקוני החקיקה הקיימים אין חובה לתת את זה אבל אנחנו, על סמך ההסכמים, החלטנו במקרה הזה כן לתת את זה באופן חד פעמי.
חיים כץ: אבל אתם נחמדים והחלטתם לתת את זה, מצוין, זו תוספת שהיתה במקום.
חיים כץ: ולכן אנחנו עוברים להצבעה על החוק?
<נעה בן שבת: לא, רגע, עדיין לא.
<נעה בן שבת: עברנו על התוספות ועכשיו אנחנו עוברים לחוק שירות הקבע, אנחנו עושים את אותו תיקון לגבי שירות הקבע, התיקון הראשון שדובר, מתן ההפרשים.
<נעה בן שבת: "תיקון חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) 10.
<נעה בן שבת: בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה– 1985‏ – (1) בסעיף 6 – (א) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים בתוספת ראשונה א' ופרש בתקופות כמפורט באותה תוספת, תעודכן משכורתו הקובעת לא יאוחר מיום באדר א' התשע"ד" – אנחנו גם את זה נשנה ל-1 במרס, נכון?
<נעה בן שבת: "(1 במרס 2014) גם בעדכון הנוסף החל לגביו, בעד קצבאות החודשים כמפורט בתוספת האמורה ואילך.
<נעה בן שבת: "; (ב) בסעיף קטן (ב), בכל מקום, במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "סעיפים קטנים (א) ו-(א1)"; (ג) בסעיף קטן (ג), אחרי ההגדרה "המדד הקודם" יבוא: ""העדכון הנוסף", לגבי אדם פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו אדם או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו: (1) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית, למעט דירוג כאמור בפסקה (8) לרשימה האמורה – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק א' לתוספת ראשונה א', בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית כך שבמקום "ערב מועד המעבר" יבוא "ערב מועד הפרישה"; (2) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור בפסקה (8) לרשימת הדירוגים הבסיסית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ב' לתוספת ראשונה א', בהתאם למועד פרישתו; – זה דירוג הפיזיותרפיסטים.
<נעה בן שבת: "(3) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג' באב התש"ע (14 ביולי 2010) עד יום כ"ט בתמוז התשע"א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ג' לתוספת ראשונה א', בהתאם למועד פרישתו; (4) לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חושבה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום ה' בטבת התשע"ב (31 בדצמבר 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת הקבועים לגביו בחלק ד' לתוספת ראשונה א', בהתאם למועד פרישתו.
<נעה בן שבת: " עכשיו יש פה תיקונים שהם בעצם נוספים לגבי הצבא, לגבי אנשי קבע.
<אסי מסינג: שני תיקונים.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להסביר את פסקה (2)?
<אסי מסינג: כן, סעיף 6א(י) מדבר על מתן התשלומים אם הזכאי לקצבה נפטר במהלך התקופה שבה יפרסו התשלומים, שנפרסים שם על סדר גודל של עד 10 שנים, אז היורשים שלו יקבלו את הסכום בסכום חד פעמי.
<אסי מסינג: תיקון דומה הצענו עכשיו לגבי המשטרה.
<אסי מסינג: מה שנעשה בצבא זה שבמסגרת מהלך של תאגידים בנקאיים נתנו הלוואות לאותם גמלאים על סמך הסכום שהם אמורים לקבל מהמדינה ויכול להיווצר מצב שבו אם הוא נפטר תהיה זכאות ליורשים משני מקורות: הוא קיבל במקור את ההלוואה והוא עכשיו יצטרך לקבל את הסכום המהוון במישרין במדינה.
<אסי מסינג: מה שכאן מוצע זה לנכות את ההחזרים שהיה צריך להחזיר לצורך ההלוואה ולאחר מכן את הסכום שנותר להעביר ליורשים, ככל שיש סכום שנותר.
חיים כץ: בסדר גמור, מאה אחוז.
<נעה בן שבת: צריכים לראות, יכול להיות שיהיה פה צורך בניסוח בסעיף הזה אבל ננסח, זה עיקרון.
חיים כץ: לא חשוב, אתם תנסחו את זה אחר כך.
<נעה בן שבת: "(2) בסעיף 6א(י)
<נעה בן שבת: אחרי "לפי העניין" יבוא "בניכוי הסכומים שהיה על הזכאי להשיב לתאגיד בנקאי כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981‏ , אילולא נפטר, בעד הלוואה שקיבל מהתאגיד הבנקאי בשל התשלומים לפי סעיפים קטנים (ז) ו-(ט)"; (3) בסעיף 62, בסופו יבוא "ואם ביקש זאת הזכאי – גם לשם ביצוע תשלום אחר שנקבע בפקודות הצבא כי ניתן לעשות כן לגביו"; כאן גם יש לכם תיקון, אתם רוצים בעצם לאפשר להעביר סכומים מהגמלה גם לתשלומים אחרים שהם לא רק מזונות.
<אסי מסינג: סעיף 62 לחוק שירות הקבע קובע איסור העברה של סכום כלשהו מהקצבה למעט לעניין מזונות.
<אסי מסינג: מה שמוצע כאן כתיקון מבהיר, הגם שאפשר היה לפרש את הסעיף הקודם כך, זה שאם יש משהו שהזכאי לקצבה מבקש להעביר לגביו והצבא מסכים – במובן הזה שמדובר במטרה שהיא מנויה בפקודות הצבא –אז ההעברה הזאת תתבצע.
<נעה בן שבת: עכשיו מופיעה פה פסקה (4): "(4) אחרי התוספת הראשונה לחוק העיקרי יבוא: "תוספת ראשונה א'" כאן יש תוספות בהתאם לדירוגים שמדובר בהם, שהסכומים הם בסך הכול זהים לסכומים שהיו בטבלאות המקבילות לאותם דירוגים לגבי שירות המדינה, חוץ מנושאי משרה שיפוטית.
<נעה בן שבת: נושאי משרה שיפוטית, הסכומים הם אותם סכומים אבל מקוצרים, כי אני מבינה שנושא המשרה השיפוטי בצבא כבר פרש - - -
חיים כץ: כמה אנשים במשטרה נוגעים בעניין הזה?
חיים כץ: סדר גודל, כמה אלפים?
<חיים שרעבי: לא, 19.
חיים כץ: כמה בצבא, סדר גודל?
חיים כץ: אותו דבר?
<גיא ירמיהו: בצבא זה קצת פחות אבל גם הרבה אלפים.
חיים כץ: כ-20,000.
<אסי מסינג: לא, התיקון השני חל לגבי הגמלאים, התיקון הראשון - - -
<קריאה: עשרות אלפים זה מספיק.
חיים כץ: עשרות אלפים.
<נעה בן שבת: יש לנו רק סעיף תחילה ותחולה.
<נעה בן שבת: "תחילה ותחולה 11.
<נעה בן שבת: תחילתם של סעיפים 78א ו-81 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 6 ו-7 לחוק זה, ביום ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012), ואולם החזר תשלומים שנוכו לפי סעיף 78א או סעיף 81 לחוק העיקרי, כנוסחם ערב תחילתו של חוק זה, בעד קצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש נובמבר 2013" – זה לא צריך לכלול עד דצמבר 2013?
<אסי מסינג: זה צריך להיות למעשה עד חודש ינואר 2014.
חיים כץ: עד ינואר 2014.
<נעה בן שבת: "ואשר לפי סעיפים 78א או 81 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 6 ו-7 לחוק זה אין לנכותם, ישולם לא יאוחר מהמועד שבו משולמת קצבת חודש פברואר 2014.
חיים כץ: פברואר, אבל הזזנו את זה למרץ.
<אסי מסינג: אבל במרץ משולמת קצבת חודש פברואר.
<אסי מסינג: רק עוד דבר אחד, נפלו כמה טעויות סופר בטבלאות, אנחנו נתקן אותם.
חיים כץ: מאה אחוז, טעויות סופר זה חשוב, זה לא משהו דרמטי.
<וילמה מאור: כמה זו העלות.
חיים כץ: מיליונים, ודאי, כ-20,000 איש יקבלו תוספת.
<חיים שרעבי: גמלאי משטרה ושב"ס כ-20,000.
חיים כץ: כמה יקבל כל אחד?
<חיים שרעבי: כל אחד לפי השכר שלו.
חיים כץ: כמה בערך, ממוצע?
<חיים שרעבי: ממוצע, הכי נמוך זה בין 40,000 עד - - -
חיים כץ: מאות מיליונים.
<יורם שחל: 400 מיליון שקל.
חיים כץ: זה משטרה?
<יורם שחל: משטרה ושב"ס.
חיים כץ: 400 מיליון זה רק משטרה ושב"ס, כמיליארד שקל.
חיים כץ: אוקיי, מי שבעד ירים את ידו.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שיש להם זכות הצבעה, והם אחד במספר, אישרו את הצעת החוק פה אחד כהכנה לקריאה השנייה והשלישית והיא תונח מחר על מנת שבשבוע הבא נוכל להעביר את זה במליאה בקריאה שנייה שלישית, ותקבלו את מה שמגיע לכם בדין והתעכב יותר מדי זמן.
חיים כץ: בוקר טוב, יום רביעי בשבוע, ט"ו בטבת, 18 בדצמבר 2013.
חיים כץ: הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ב-2012, הצעת חוק ממשלתית שהוגשה על ידי משרד החקלאות.
חיים כץ: הדיון היום יהיה דיון דקלרטיבי, אנחנו ניתן לדבר למי שרוצה, המתכונת שנשתדל היא שמקסימום אנשים יוכלו לדבר, אז ידבר חבר כנסת אחד.
חיים כץ: לא ניתן לכל חברי הכנסת ואלה שבאו, האחרים, לא יוכלו לדבר בכלל ואז לא עשינו כלום, נכבד גם אחרים שיוכלו לדבר.
חיים כץ: אדוני מנכ"ל משרד החקלאות, תציג לנו את הצעת החוק, את הסיבות.
חיים כץ: דרך אגב, אם מישהו אומר פה משהו שהוא לא מתאים למישהו הוא לא מתפרץ ולא מפריע לו, פה מותר לכל אחד להביע את דעתו גם אם היא לא מקובלת על מישהו אחר.
<רמי כהן: אנחנו מנסים בהצעת החוק הזאת להסדיר פעם ראשונה באופן כולל והתקני את הפיקוח.
<רמי כהן: אנחנו מנסים, בעקבות ההחלטה לשנות את חוקי החירום שהיו נהוגים מ-1953, להציע הצעת החוק שהיא כוללת והתקנית על כל נושא הפיקוח על ייצור ושיווק המזון לבעלי החיים.
<רמי כהן: החלטנו לעשות פה מהלך משותף יחד עם חלק מהגופים שיושבים פה, הן משרד הבריאות, הן התאחדות חקלאי ישראל, הן כל מי שקשור לתחום ייצור המזון, לטפל גם בהיבטים של בריאות בעלי חיים וגם בהיבטים של בריאות הציבור.
<רמי כהן: הלכנו בתפיסה שמאוד מקובלת באירופה על בסיס Twinning, על בסיס פעילות תאומות שאנחנו עושים עם גופים מה-OECD וגופים בינלאומיים אחרים, ללכת לשיטה של מהחווה לצלחת, לנסות ולתפוס את התהליך כולו, מהרגע שאנחנו צריכים לטפל בבטיחות המזון שמקבלים בעלי החיים ועד הטיפול בבעלי החיים והטיפול במוצרים שנוצרים מבעלי החיים, עד השלב הסופי של ייצור המזון לבני האדם והשיווק שלו לצרכן.
<רמי כהן: החוק, כמו שאמרתי, מחליף חקיקת חירום שהיתה והיא כבר צריכה לצאת מהפרק.
<רמי כהן: אנחנו רוצים לנסות ולהסדיר את האחריות גם של היצרנים וגם של הגופים שבתוך התהליך הזה, לבטיחות ולאיכות של מוצרי המזון של בעלי החיים כדי שבסופו של דבר, על פי הערכת סיכונים מסודרת לאורך כל התהליך, נוכל להגיע לתוצר סופי שמאפשר את בריאות הציבור.
<רמי כהן: אנחנו גם חושבים שיהיה ראוי להקים בסוף מערכת ממוחשבת שתאפשר קבלת נתונים לכל נושא איכות המזון והבטיחות שלו והיא תוכל גם לשמש להתרעה בזמן חירום, משהו שראינו שקיים באיחוד האירופי ונראה לנו שהוא בהחלט יכול להתאים לצרכים שלנו.
<רמי כהן: לסיכום, אנחנו מדברים על חוק מודרני, מקיף, שמטפל בהסדרת הפיקוח על המזון לבעלי חיים במבט כוללני, הוליסטי, גם למטרות הגנה על בריאות הציבור, גם למטרות הגנה על בריאות בעלי החיים ורווחתם, ואנחנו חושבים שזה ישפר לנו את הרגולציה בתחום הזה.
<רמי כהן: לאור עבודה מאוד ארוכה ומתמשכת של שלוש השנים האחרונות אני רוצה להודות לכל מי שסייע לנו בהכנת הצעת החוק.
חיים כץ: חכה, עד שנגמור יש לך זמן להודות להרבה אנשים.
מיקי רוזנטל: ברשותך, שאלה עקרונית: במדינת ישראל יש הרבה מאוד חוקים נפלאים ויש מעט מאוד אנשים שאוכפים אותם, מי יאכוף את החוק הזה והאם יש תקציב לכך?
<רמי כהן: קודם כל, מי שיאכוף את החוק הזה זה משרד החקלאות ופיתוח הכפר ומשרד הבריאות בחלקים הרלוונטיים שלו.
<רמי כהן: אנחנו מתואמים היום עם משרד הבריאות על גישה כוללת בכל הנושא של פיקוח בנושאים הקשורים לבריאות הציבור, מצד אחד יש אחריות שלנו, מצד שני יש אחריות שלהם.
<רמי כהן: אין זה דורש תוספת תקציב לתקציב הקיים היום.
מיקי רוזנטל: זה לא דורש?
<רמי כהן: לא.
מיקי רוזנטל: נשמע שאנחנו לדעתי טורחים לשווא אבל בסדר.
חיים כץ: עוד מעט אתה תדבר אם אתה רוצה.
חיים כץ: חבר הכנסת לשעבר אבו וילן, בבקשה.
אבשלום וילן: אני חושב שרעיון הצעת החוק הוא רעיון נכון.
אבשלום וילן: בצדק ציין רמי המנכ"ל שתקנות לשעת חירום עבר זמנן בטל קורבנן, צריך לעשות לזה סדר.
אבשלום וילן: אנחנו כבר כשנתיים בדיונים עם המשרד בסוגיה הזו והכיוון הכללי הוא נכון אבל יש פה בעיה אחת עקרונית שעליה עוד לא הצלחנו לגשר, והיא בסופו של דבר על מי יושבת האחריות - - -
חיים כץ: לזה נתייחס כשניכנס לחוק ונעבור סעיף סעיף.
אבשלום וילן: כן אבל אני מדבר פה עכשיו במהות, אני מדבר למהות החוק, לא הסעיפים.
אבשלום וילן: אגב, טכנית הבנתי – אני קיבלתי את הטקסט המסודר מכם והבנתי שאתמול בלילה היו עוד תיקונים, טקסט חדש, אז אני מקווה שנקבל את זה.
חיים כץ: אנחנו לא הולכים לקרוא אותו בכלל עוד אז יהיה לך זמן עוד לקרוא.
אבשלום וילן: אני מקווה שנוכל לקרוא אותו ולהתכונן, יכול להיות שההסכמות יהיו כבר יותר – ואני מניח גם שכשניכנס לדיון נגיע להסכמות יותר רבות.
אבשלום וילן: הנקודה העקרונית, זה מה שאני מנסה להסביר לך, אדוני היושב-ראש, בסופו של דבר נמצא החקלאי.
אבשלום וילן: יש שרשרת שלמה מהאוניות שמביאות את הגרעינים והנמל והמכונים וכו', כולם יושבים פה ויציגו את עמדתם, אבל צריך מאוד להיזהר שחקלאי שעומד בכל התקנות, בכל החוקים, אבל משתמש לא עלינו במזון שהוא לא בסדר, ופה בחלק מהסעיפים הוא אחראי עליהם למרות שאין לו יד ורגל באותו ייצור מזון, פה נוצרת בעיה עקרונית שצריך לראות איך מתמודדים אתה.
אורלי לוי אבקסיס: הוא לא יודע שהמזון לא בסדר?
אבשלום וילן: הוא לא יודע.
אבשלום וילן: אם הוא קונה מספק שהוא לא מורשה שישלם, שייענש, אין לי בעיה.
אבשלום וילן: אני מדבר באותם מקרים שעובדים עם ספקים קונבנציונליים – כשניכנס לחוק תראו את זה – פה יש לנו חילוקי דעות בסופו של יום של מי האחריות.
אבשלום וילן: דבר נוסף, אני מבין מאוד את מה שאומרים הדירקטיבה האירופית, ה-OECD, זה נכון, אבל אם לוקחים את הדוגמאות של האירופים, הם עברו כמה אירועים מאוד מאוד קשים למרות כל החקיקות האלה, וזה אומר שצריך לשים לב - - -
אורלי לוי אבקסיס: בסוף הם יעברו לשחיטה לכשרה.
אבשלום וילן: אל תגררי אותי לפה, זה עכשיו סיפור בפני עצמו, נעזוב את זה.
אבשלום וילן: אבל אני חושב שצריך פה לראות מה מתאים לישראל ולבדוק שזה באמת אכן יעבוד נכון.
אבשלום וילן: אתה שאלת על אכיפה, אז לפי דעתי - - -
מיקי רוזנטל: לא, אני שאלתי.
חיים כץ: הוא שאל אל אכיפה.
אבשלום וילן: סליחה, חבר הכנסת רוזנטל.
חיים כץ: אל תכתיר לי כתרים שלא מגיעים לי.
אבשלום וילן: אני לוקח את הכתר בחזרה, מעביר אותו למיקי, זה בסדר.
מיקי רוזנטל: זה לא כזה כתר, פשוט אני מכיר את המציאות.
מיקי רוזנטל: אתה יודע כמה חוקים יש למשרד החקלאות שלא נאכפים?
מיקי רוזנטל: אתה יודע.
חיים כץ: יש שר חדש עכשיו, יש שר רציני.
חיים כץ: עד עכשיו לא היו רציניים, עכשיו אתה תראה מה יקרה.
מיקי רוזנטל: אני מאוד מכבד אגב את השר החדש.
חיים כץ: גם אני, שנינו.
אבשלום וילן: אני חושב שמשרד החקלאות כמשרד, בואו נגיד בהשוואה למשרדים אחרים, עובד יפה מאוד, כולל אכיפה.
אבשלום וילן: תשאל את עצמך כמה חוקים בישראל לא נאכפים, לאו דווקא במשרד החקלאות.
מיקי רוזנטל: אני אמרתי גם באופן כללי, זה נכון, זאת בעיה.
מיקי רוזנטל: ומאחר ולא דרשתם תקציב מהאוצר ואתם חושבים שאתם יכולים לאכוף את זה בלי זה אז אתם פה, נסים אתם עושים.
מיקי רוזנטל: אני מציע ליושב ראש לא להעביר את החוק הזה בלי אמצעים.
אבשלום וילן: אני חושב שהיה לי, גם בדיונים קודמים, אני באמת חושב שבישראל – הרי אם הכול נגרר לבתי משפט דברים יכולים לקחת שנים.
אבשלום וילן: אני חושב שמודל, גם בחוק הזה לדוגמה, ועדות ערר במשרד החקלאות עם נציגי חקלאים יכולים להופיע בהם, יכולים לקצר את התהליך ולזרז את האכיפה הרבה יותר אבל נדון בזה.
אבשלום וילן: אני חושב שצריך להגיע למודל הזה, ועדות ערר מהירות, חקלאים מציגים טיעוניהם, יושבים מקצוענים פלוס אישי ציבור.
אבשלום וילן: אתה לא צריך בשביל זה מערכת משפטית, זה הרבה יותר זריז, רוב העולם עבר לשיטות האלה, זה לפי דעתי יותר נכון אבל לזה נגיע כשניכנס לחוק.
חיים כץ: חבר הכנסת יצחק וקנין.
יצחק וקנין: ככה לפשט את הדברים מתוך זה שאני מכיר.
חיים כץ: ברוך הבא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אתה תמיד אורח רצוי פה.
יצחק וקנין: כשיש נושאים ששייכים לחקלאות אני בדרך כלל כחקלאי בא להגיד, להציג את זה מהמקור, מה שנקרא.
יצחק וקנין: אני מגדל עופות, האמן לי, חיים, יושב-ראש הוועדה, אין לי מגע יד בכל התהליך, רק באיסוף הביצים.
יצחק וקנין: אני רק אוסף ביצה.
יצחק וקנין: אין לי מגע יד, למה?
יצחק וקנין: המשאית מביאה את התערובת ממכון התערובת, מכון התערובת לוקח את זה מהאוניה, את הגרגרים ואת כל הכספה ואת כל המרכיבים של התערובת, המשאית באה ממלאה לי את המכל 6 טון, 7 טון, 8 טון בחודש, תלוי לפי הכמות, והמערכת עובדת אוטומטית, מכניסה מזין שמזין את העופות, אין לי מגע יד.
חיים כץ: תרנגולת שלא רוצה לאכול, מאכילים אותה?
יצחק וקנין: אני שואל אותך, אתה חושב שמישהו הולך להתעסק כשהוא מגדל דברים כאלו?
יצחק וקנין: אולי יש מקומות פרוצים שבהם צריך לטפל, אני יודע על מה מדברים, יש מקומות במגזר המיעוטים שמגדלים שם בצורה "חאפרית" ולוקחים שקים ולוקחים דברים כאלו - - -
מיקי רוזנטל: למה להשמיץ סתם?
מיקי רוזנטל: יש גם, יש בכל המגזרים בעיות.
יצחק וקנין: תעזוב, במגזר היהודי לא משתלם לך, לא משתלם לך לגדל את זה ככה.
יצחק וקנין: זה לא שווה לך, חבל לך על הזמן, ההשקעה והעבודה שאתה תשקיע - יצא שכרו בהפסדו.
יצחק וקנין: ולכן, אין לי מגע יד.
יצחק וקנין: חוץ מהביצה שאני אוסף אותה, מעבר לזה אין לי שום פעולה שאני עושה.
יצחק וקנין: יש דברים שנעשו בשנים האחרונות, וזה יאמר לזכות גם משרד החקלאות.
יצחק וקנין: אני בעד החוק הזה, אני אומר לך, אני בעד, רק מה, צריך לא להטיל עלינו את האחריות הזאת כיוון שאין לי שום מגע.
יצחק וקנין: אם יש איזו תקלה במזון, אני צריך להיות אחראי על הדבר הזה?
יצחק וקנין: איך אני צריך להיות אחראי אם מכון התערובת שלי עושה את כל הפעולה ונותן לי את כל הדברים?
יצחק וקנין: אם מכון התערובת עושה בדרך איזה דבר שהוא לא בסדר אז זה בעיה שלו.
יצחק וקנין: אני אומר את זה, אגב, מכוני התערובת יגידו, שלחקלאי בגדול אין מגע יד בדברים האלה, אין לו ב-98% מהמקרים.
יצחק וקנין: אני אומר, במקרים שבהם יש פה דבר, שנמכרים בשקים ומערבבים את זה בכל מיני דברים, פה יש בעיה.
יצחק וקנין: אני חושב ששם צריך לשים את הדברים.
יצחק וקנין: אני גם מסכים עם מה שאמר מיקי, בשבוע שעבר היה נושא אחר ואני אמרתי את זה למשרד הבריאות ואני אומר את זה פה: אין פיקוח על הדברים האלה, לצערי הרב.
יצחק וקנין: אין פיקוח, רבותי, אל תגידו שיש פיקוח.
יצחק וקנין: משרד הבריאות, אין לו את הכוח ואת האמצעים לבצע.
יצחק וקנין: אני שאלתי את זה שבוע שעבר בוועדת הכלכלה בנושא אחר, של העישון.
יצחק וקנין: רבותי, היה שם מפקח שהוא מנהל היחידה.
חיים כץ: איזה נושא?
יצחק וקנין: הנושא של הסיגריות.
אורלי לוי אבקסיס: למה זה בוועדת הכלכלה?
חיים כץ: למה זה בוועדת הכלכלה?
יצחק וקנין: אין לי מושג, אין לי מושג, זה כל השנים היה שם.
אורלי לוי אבקסיס: לא, זה היה פה.
יצחק וקנין: עישון תמיד היה שם, כל החוקים, אני חבר ועדה.
מיקי רוזנטל: תלוי מאיפה אתה מסתכל, מהצד של הכסף או מהצד של הבריאות.
אורלי לוי אבקסיס: פה חוקקנו את החוק.
יצחק וקנין: אז שאלתי לגבי המפקחים, יש מפקח אחד שהוא מנהל היחידה והוא המפקח היחידי, הוא היחידי בכל המערכת, איך הוא יכול ככה?
יצחק וקנין: אז אנחנו מחוקקים חוקים, בשורה התחתונה אין מי שיבדוק אותם.
חיים כץ: אנחנו מכירים את הנושא.
<אפרת אביאני: אני רוצה לספר קצת על תהליך העבודה עד היום מבחינת משרד החקלאות.
<אפרת אביאני: למעשה גם החברים שיושבים פה מהתאחדות חקלאי ישראל, היתה עבודה מאוד מאוד צמודה אתם.
<אפרת אביאני: כל הסעיפים וכל ההערות נדונו באופן פרטני, הרבה מהסייגים והפטורים שנכנסו לכל מיני סוגים של פעילות חקלאית נכנסו בגלל ההערות של התאחדות חקלאי ישראל, ובאמת נשאר ההיבט המאוד ספציפי של החקלאי, כאשר אני רק רוצה להבהיר, אנחנו כמובן נדון בזה לעומק, שאין כוונה להטיל אחריות על חקלאי שלא מודע שיש פגם במזון.
<אפרת אביאני: האחריות תוטל על החקלאי רק כאשר הוא מודע לזה שהמזון שבו הוא מזין את בעל החיים הוא פגום, מזיק, מזוהם, אסור, אז.
חיים כץ: ומי יצטרך להוכיח שהוא מודע?
<אפרת אביאני: התביעה.
<אפרת אביאני: כמו בכל הליך, הנטל על המדינה.
<אפרת אביאני: אם אנחנו חושבים שהחקלאי פה היה מודע אנחנו צריכים להוכיח את המודעות שלו לפי הכללים הרגילים של המשפט הפלילי ואם זה קנס האחריות עלינו.
חיים כץ: העורך דין עליו, האחריות עליכם, הבנו.
<אפרת אביאני: פה זה מתקשר גם לנושא האכיפה.
<אפרת אביאני: אני קצת אפתח את נושא האכיפה ואציין שבמשרד החקלאות פועלת יחידת פיצו"ח, היא יחידה שמונה מעל 70 פקחים בפריסה ארצית, היא אוכפת את כל חיקוקי החקלאות, היא אוכפת את כל החיקוקים של השירותים הווטרינריים.
<אפרת אביאני: חלק מהשינוי שנעשה במשרד החקלאות זה בעצם להעביר את הנושא של פיקוח על מספוא, על מזון לבעלי חיים, מהשירותים להגנת הצומח לשירותים הווטרינרים כחלק מאותה תפיסה שהמנכ"ל דיבר עליה, של חלק מבריאות בעלי החיים עד בריאות הציבור, מהחווה לצלחת.
<אפרת אביאני: אז באמת הכי נכון שזה יהיה בתוך השירותים הווטרינריים, שזה מערך גדול, עם רופאים, עם לשכות מחוזיות, והיום נמצאת פה גם האחראית על האגף, שאם תהיה הזדמנות היא גם תספר על האגף.
חיים כץ: יש לך עוד כמה אנשים להציג?
<אפרת אביאני: רק אותה בינתיים.
<אפרת אביאני: ולכן, ליחידה הזאת יש ניסיון רב באכיפה, אנחנו מטפלים ב-1,500 תיקי חקלאות בשנה בדרך של קנסות מינהליים שעוברים את האישור של הכנסת ואנחנו יודעים באיזה מקרים מוצדק ובאיזה מקרים לא, וכמובן אפשר לפנות לבטל, כל מקרה לגופו.
חיים כץ: ביקשה לדבר עו"ד דפנה שלו מ"אדם, טבע ודין".
<דפנה שלו: שלום, נעים מאוד.
<דפנה שלו: קודם כל אנחנו מברכים על הצעת החוק הזאת ובמיוחד על ההטמעה של עיקרון הזהירות המונעת, עקרון העקיבות, וגם על ההצגה של חשיבות עקרון השקיפות בהצעת החוק.
<דפנה שלו: יחד עם זאת יש שלנו כמה נקודות קטנות שאנחנו חושבים שהחוק בהן לא עומד עם העקרונות האלה, עכשיו אני יודעת שזה לא דיון לגופם של סעיפים אבל באופן כללי: לדוגמה הוועדה המייעצת - - -
חיים כץ: תשמעי, באופן כללי בואי לא ניכנס לפרטים.
<דפנה שלו: אוקיי, אז באופן כללי אנחנו נציין שאנחנו חושבים שצריכות להיות בדיקות מדגמיות שנעשות באופן סדיר על ידי משרד החקלאות וגם שהתוצאות האלה צריכות להתפרסם לציבור.
<דפנה שלו: זה גם יעזור באכיפה ובפיקוח, שחבר הכנסת רוזנטל הזכיר, זה גם יעזור להגן על בריאות הציבור וזה גם עולה בקנה אחד עם עיקרון השקיפות.
<דפנה שלו: אנחנו אחר כך נעיר לגבי הסעיפים.
<אהרון ארצי: אני יו"ר ומנכ"ל קובצת "תדמיר", אני מייצג גם את מכוני התערובת שמאוגדים בלשכת מכוני התערובת, אני רוצה להתייחס לכמה דברים כפי שאנחנו רואים אותם.
<אהרון ארצי: מכוני התערובת בארץ הם גורם מרכזי באספקת המזון לבעלי חיים.
<אהרון ארצי: מכוני התערובת מייצרים בסביבות 2.5 מיליון טון תערובות בשנה והמכונים שמאוגדים בלשכת מכוני התערובת בסביבות 80% מהייצור הזה.
<אהרון ארצי: מכוני התערובת בארץ עובדים ברמה מאוד גבוהה, ברמה מקצועית, עם עובדים ואנשי מקצוע מהמובילים בארץ ותורמים מאוד לרמה המקצועית ולמחירי העופות והמוצרים הנוספים.
<אהרון ארצי: אני רוצה להגיד כמה דברים: האופי של העבודה של מכוני התערובת הוא אופי מיוחד כי אנחנו עובדים בעיקרון במוצרים בתפזורת, גם חומרי הגלם וגם המוצרים הסופיים הם חומרים בתפזורת ולא ארוזים, ולכן הפעילות שלנו היא פעילות של עבודה בתפזורת, כאשר לא ניתן כל חומר גולם לאחסן אותו בנפרד, יש מצב שחומרי הגלם מאוחסנים בסילו ממקורות שונים, וכך גם המוצר הסופי.
<אהרון ארצי: המוצר הסופי לעיתים מיוצר היום ומשווק היום, מכיוון שמכוני התערובת מייצרים עשרות סוגי תערובות ביום לענפים השונים, גם לענפי הלול, גם לענפי הבקר ולענפי הצאן, לא ניתן לאחסן את המוצר הסופי אלא לאחסן אותו בסילו ולשווק אותו באותו יום.
<אהרון ארצי: יש לנו מספר הערות לסעיפי החוק, לא ניכנס לזה, נגיד אותן בהמשך.
מיקי רוזנטל: שאלה רק, יש "חאפרים" בתחום לידיעתך?
<אהרון ארצי: לא, לא ידוע לי על "חאפרים".
<אהרון ארצי: לא ידוע לי.
<אהרון ארצי: אני רוצה עוד מילה להתייחס לדברים שאמר חבר הכנסת וקנין, זה נכון שהחקלאי מקבל את המוצר, את התערובת, ולא מודע בדיוק למה שיש מאחורי זה אבל גם צריך לקחת בחשבון שיכולות להיות בעיות בתנאי האחסון, רטיבות, תנאי עובש למוצר הזה וגם את זה צריך לקחת בחשבון.
<אהרון ארצי: אבל כעיקרון מכוני התערובת אמורים להיות אחראיים על המוצר, על האיכות של המוצר ולחקלאי קשה לדעת.
אורלי לוי אבקסיס: ראשית, אני באמת רוצה לברך על הצעת החוק הזו כי בסופו של דבר גם מתברר שכשאנחנו אוכלים, בואו נשים את זה על השולחן, כשאנחנו אוכלים עוף - - -
חיים כץ: מה אנחנו אוכלים?
חיים כץ: באיזה יום?