GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: ראוי היה לדבר על משהו קצת יותר פרופורציונלי, אלא אם כן אנחנו מנותקים לגמרי מהמציאות ונראה לי שלא.
<איה אבידור: אנחנו מוכנים להיות שקופים לחלוטין לגבי ציוד שהזמנו מחוץ לארץ.
<איה אבידור: אנחנו מוכנים לדבר עם כל נציג שלכם, כדי שאתם תשתכנעו בלוחות הזמנים.
<איה אבידור: בואו נעשה את זה בשיתוף פעולה.
<ערן סיב: הייתי רוצה לומר גם מילה טובה בעניין של נשר כי אנחנו עובדים עם החומר.
<ערן סיב: יש גם יבוא ואנחנו אוהבים את החומר של נשר, אנחנו רגילים לזמן ייבוש המלט, האריזות טובות, החומר איכותי, החומר עם מכון תקנים אירופאי.
חיים כץ: תרשמו לי בונוס.
<ערן סיב: בקטע של נשר אנחנו מאוד מאוד אוהבים לעבוד עם המלט שלהם וזה ייאמר לזכותם.
חיים כץ: ההגבלים העסקיים.
<מיכל כהן: אני רוצה לחזור לעמדתנו.
<מיכל כהן: כמובן שאנחנו בעד כל תוספת של מוצר חדש, כל שיפור שיש, כל מוצר שנוסף ונבחר שיהיה יותר גדול לצרכן, אנחנו בעד הדבר הזה.
<מיכל כהן: לכן העובדה שנשר תייצר גם שקים במשקל 25 קילו, אנחנו בוודאי בעד.
<מיכל כהן: הבעיה שאנחנו רואים היא עם סעיף (ב), אולי בפרשנות שלנו, כי אם כל קמעונאי חייב לאפשר – כי אם הוא לא חייב, מה משמעות הסעיף?
<מיכל כהן: – מטילים על הקמעונאי איזושהי חובה שהיא לא תוצר של הביקוש שיש בשוק.
<מיכל כהן: כלומר, כמובן שאם יהיה ביקוש וכל קבלן שיפוצים שנכנס לחנות ומבקש שק של 25 קילו ויש לנשר את המוצר הזה, הרי הקמעונאי ישמח לתת לו את השק הזה, אבל אם מחייבים כל קמעונאי להחזיק במלאי שלו גם 25 קילו, את הדבר הזה אנחנו רואים כפוגע בתחרות, כמטיל הטלות על התחרות החופשית ועל כוחות השוק.
יעקב מרגי: ואם הצרכן רוצה ולא מתאפשר לו? זה לא פוגע בתחרות?
יעקב מרגי: אהבתי את הסללום שעשית עם החייב לאפשר.
יעקב מרגי: אני עכשיו הצרכן שצריך מלט ואני לא מהמטרידים האלה שמגיש עתירות אלא אני צריך עכשיו מלט לבנות או לשפץ.
יעקב מרגי: אני לא אמצא את זה ברשתות הקמעונאיות.
<מיכל כהן: הניסיון שלנו, הידע, הכלכלה, כאשר יש ביקוש, התוצר של ביקוש הוא שיהיה היצע שימכור את זה.
יעקב מרגי: כך חשבנו עם חברות הסלולר עד שלא בדקנו מה קורה שם.
שולי מועלם-רפאלי: מה את מציעה?
שולי מועלם-רפאלי: בואי נשמע מה את מציעה.
<מיכל כהן: אני מציעה שיצרן ייצר 25 קילו וברגע שיש את המוצר הזה, מי שיבקש, יהיה לו.
יעקב מרגי: לא רק אלא גם.
<מיכל כהן: בוודאי.
<מיכל כהן: גם.
<מיכל כהן: ברגע שיש את המוצר הזה בשוק, צרכנים יוכלו לקנות אותו.
חיים כץ: אנחנו בסד של זמנים ואחרי הדיון הזה יבוא דיון אחר.
חיים כץ: אני מבקש מגברתי להקריא את הצעת החוק.
<נעה בן שבת: הצעת חוק לתיקון פקודת המלט (משקלו של שק מלט), התשע"ד-2013 תיקון סעיף 4א בפקודת המלט, 1944 (להלן – הפקודה), אחרי סעיף 4 יבוא: "4א.
<נעה בן שבת: משקל שקי מלט יצרן מלט המייצר גם מלט ארוז, יארוז מלט שייצר בין השאר בשקים שמשקלם אינו עולה על 25 קילוגרם.
<נעה בן שבת: קמעונאי של מלט יאפשר לצרכן לרכוש בין הנשאר מלט בשקים שמשקלם אינו עולה על 25 קילוגרם.
<נעה בן שבת: לאור ההערות שנאמרו כאן אנחנו צריכים להוסיף סעיף תחילה.
חיים כץ: תשעה חודשים מיום פרסומו של החוק.
<ניר דויטש: צריך סעיף תחילה גם ליצרן וגם לקמעונאים, מהיום שהם מייצרים.
חיים כץ: אחרי החוק יהיו תשעה חודשים.
יעקב מרגי: כולם ייערכו בתשעה חודשים.
חיים כץ: לקחתי את המספר הזה לא סתם אלא ממנכ"ל נשר.
חיים כץ: ממנו מגיע המספר.
חיים כץ: הסברת איך נולד החוק הזה וממנכ"ל נשר לקחתי את תשעת החודשים.
חיים כץ: לא שבאתי מאיזשהו מקום עם הבנה גדולה בנושא או ידיעה כזאת גדולה, אבל אמר מנכ"ל נשר שזה מה שהוא צריך, ביקש את זה ואמר שהוא לא רוצה יותר.
חיים כץ: אם הוא מנכ"ל נשר אני מקווה שהוא מבין מה האו אומר, כי אחרת הוא לא היה מנכ"ל.
<נעה בן שבת: אתה רוצה לומר לגבי היצרן.
שולי מועלם-רפאלי: הקמעונאים יצטרכו יותר זמן.
חיים כץ: עד שיספקו, יהיה להם אפילו עוד חודשיים.
חיים כץ: אנחנו לא הולכים להרע אלא להיטיב.
<נעה בן שבת: תשעה חודשים ועוד חודשיים.
חיים כץ: הממונה על ההגבלים, אם מישהו ידע שיש לקוח שלא נכנס אליו בגלל שאין לו שק אחד לפחות של 25 קילו והוא מאבד לקוחות, הוא יביא חמישה שקים.
חיים כץ: זה שנכנס לקנות מלט, לא קונה רק מלט אלא הוא קונה גם צבע, חול, ברגים ועוד.
חיים כץ: אם יהיה לו שק אחד, הוא לא צריך יותר משק אחד.
חיים כץ: זה לא כצעקתה.
חיים כץ: זה לא כמו שאתם אומרים.
חיים כץ: אם יהיה שק אחד, אנחנו לא מגבילים.
חיים כץ: אני לא אומר לך 700 טון, ברגע שיש שק אחד, לא קרה כלום ואף אחד שמנהל עסקים ונלחם על הפרנסה שלו לא יאבד לקוח כי אין לו שק אחד של 25 קילו.
<נעה בן שבת: התחילה של סעיף קטן (א) תשעה חושדים מיום פרסומו והתחילה של סעיף קטן (ב) עוד חודשיים?
חיים כץ: עוד חודשיים.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נעלה לשלושה חודשים ואז זה יהיה שנה מפרסום החוק.
<נעה בן שבת: לגבי סעיף קטן (ב), שנה מיום פרסומו.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה לדעת אם לקמעונאי יש גם אפשרות לפרק את השק.
חיים כץ: גם היום הוא יכול לפרק.
חיים כץ: הוא יכול למכור שקיות של קילו אבל זה לא כלכלי.
<נעה בן שבת: אבל הנוסח מאפשר לו את זה.
חיים כץ: אני יודע שבזמני, אם רציתי שני קילו, הוא היה לוקח שק של חמישים קילו, שוקל, לוקח שני קילו במחיר שק.
חיים כץ: מי בעד הצעת החוק?
חיים כץ: נמנעים – אין הצעת חוק לתיקון פקודת המלט (משקלו של שק מלט), התשע"ד-2013 אושרה.
חיים כץ: הצעת החוק אושרה פה אחד כהכנה לקריאה הראשונה.
חיים כץ: הצעת החוק תעלה לקריאה הראשונה, בלי נדר, בשבוע הבא והיא תבוא במהרה לאחר תיאומים לקריאה השנייה והשלישית.
חיים כץ: צהרים טובים, יום שלישי בשבוע, י"ד בטבת, 17 בדצמבר 2013.
חיים כץ: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 35), התשע"ב-2012.
חיים כץ: אנחנו גמרנו את החוק והצבענו על החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
חיים כץ: היתה רביזיה של חברת הכנסת רינה פרנקל ואנחנו לא הצבענו על הרביזיה, החוק נתקע ועכשיו אנחנו נצביע האם אנחנו מקבלים את הרביזיה של רינה פרנקל.
חיים כץ: מי שבעד לקבל את הרביזיה של רינה פרנקל ירים את ידו.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים פה, והם שניים במספר, מקבלים את הרביזיה של רינה פרנקל ואנחנו פותחים את החוק לדיון מחודש.
חיים כץ: אנחנו פותחים את החוק בדיון מחודש בסעיף מס' 20.
<אמיר אדרי: שר האוצר?
חיים כץ: כן, על מה יש לנו לדון, עליך?
חיים כץ: שר האוצר.
חיים כץ: איפה סעיף מס' 20?
<שמרית שקד-גיטלין: בעמוד 31.
חיים כץ: בעמוד 31, איפה מוזכר שר האוצר?
<שמרית שקד-גיטלין: מודגש שם.
<שמרית שקד-גיטלין: בעצם מדובר על סעיף קטן חדש, אם אני מבינה את ההסכמה, שיהיה סעיף קטן חדש (ג): "בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), תקנות לפי פרק שלישי 1 ופרק שביעי 1 שיש להן השלכה תקציבית יותקנו בהתייעצות עם שר האוצר".
חיים כץ: כן, כמו שכתוב פה, התייעצות עם שר האוצר.
<נאוה שוהם סולן: אתה יודע, אדוני, אחד הדברים שמטרידים אותי זה שמשרד הביטחון יגיע לאנשים של האוצר והם לא יסכימו לקבל - - -
חיים כץ: שלא יסכימו.
<נאוה שוהם סולן: רגע, דקה.
<נאוה שוהם סולן: ואז הם יגידו שהם לא יתנו תקציב.
חיים כץ: אז שלא יסכימו.
<אמיר אדרי: זה מה שקורה היום.
<נאוה שוהם סולן: ואז זה יגיע לוועדה?
חיים כץ: כן, החוק הזה בהתייעצות.
<מיכאל בך: מותר לי גם לומר מילה?
חיים כץ: כן, אחרת לא תקבל משכורת אני מבין אז תגיד.
חיים כץ: אתם רוצים "בהחלטת שר האוצר"?
חיים כץ: פה יש לכם שתי ברירות.
חיים כץ: אני לא הולך לשחק, בוא תקשיב, קבענו בשביל שתקבלו כסף, יש דיונים אחרים אם אתם באים בשביל לדבר סתם.
חיים כץ: יש לכם שתי ברירות שהחוק יעבור: או "באישור שר האוצר", מה שהוא רצה ונלחם, או "בהתייעצות", שזה שלכם.
חיים כץ: תגיד לי כן ולא.
<מיכאל בך: מבין שתי האלטרנטיבות ודאי שעדיפה האלטרנטיבה השנייה אבל - - -
חיים כץ: אז נגמר, אין לך משהו אחר.
<מיכאל בך: רגע, תרשה לי רגע לומר מילה, כי אדוני בישיבה הקודמת - - -
חיים כץ: לא, לא מרשה לך, סלח לי, אדוני, זהו.
<מיכאל בך: מותר לומר מילה?
חיים כץ: לא, זה מה שעומד לדיון.
<מיכאל בך: אדוני בישיבה הקודמת אמר שהוא - - -
חיים כץ: אני לא אצביע היום, לא תקבלו את הכסף, תקשיב מה שאני אומר לך.
חיים כץ: אין פה משחקים.
חיים כץ: יש קרב בשבילכם, ואני לא מקבל משכורת, קרב בשבילכם ששר האוצר לא יחליט, למה אם הוא היה מחליט לא הייתם מקבלים כלום.
<נאוה שוהם סולן: נכון, אתה צודק.
חיים כץ: ואנחנו רצינו "התייעצות" למה זה לכאורה, והנה אני אומר לפרוטוקול.
חיים כץ: ואני הלכתי אליו אישית שהוא יסכים, עכשיו אתה עורך דין, אז אתה צריך לא לגמור את העבודה.
שולי מועלם-רפאלי: אתם הצעתם נוסח נוסף?
<נאוה שוהם סולן: לא, אנחנו לא הצענו, נודע לנו היום שזה "בהתייעצות".
חיים כץ: דרך אגב, אני רוצה להגיד, בנוסח המקורי הסכמתם להצעה של האוצר, ששר האוצר יחליט.
<נאוה שוהם סולן: מה פתאום.
חיים כץ: מה את אומרת?
<נאוה שוהם סולן: מההתחלה לא.
<וילמה מאור: את אמרת את זה.
חיים כץ: יש פרוטוקולים, תקראי.
<נאוה שוהם סולן: אני לא זוכרת שאמרתי.
חיים כץ: טוב, אוקיי, אתם לא רוצים?
חיים כץ: מאחר ואני מכבד אתכם, אם תחליטו שאתם לא רוצים שנצביע, הנוסח לא טוב, לא נצביע.
<נאוה שוהם סולן: לא, אדוני יושב-ראש הוועדה, תראה, בוודאי שאני רוצה את זה, אני רק רוצה להבטיח שלא יהיה שום נזק לנו.
חיים כץ: אני לא יודע להבטיח כלום, אף אחד לא יודע להבטיח כלום.
חיים כץ: יש לך הצעת חוק שאת רוצה אותה ויש לך שתי ברירות ואני בא ואומר לך: תבחרי.
חיים כץ: את רוצה "בהתייעצות עם שר האוצר" או רוצה "באישורו של שר האוצר"?
<נאוה שוהם סולן: אין ספק שאני רוצה "בהתייעצות שר האוצר", אם יש לי את שתי האופציות ודאי שכן.
חיים כץ: זה האופציות.
חיים כץ: עד אתמול היה לך "באישורו", היום יש לך "בהתייעצות".
<מיכאל בך: אני אבקש בכל זאת שאדוני ירשה לי רק לומר מילה אחת.
חיים כץ: כן, נו.
<מיכאל בך: בישיבה הקודמת אדוני בא ואמר למשרד האוצר שאין אף הוראת חוק, זה לא מקובל - - -
חיים כץ: תקשיב, אני לא יודע להביא מה שאמרתי, אני באתי נלחם בשבילכם, זה הרגע לקבל החלטה, זה מה שאני יודע להביא.
<מיכאל בך: מבין שתי האלטרנטיבות אנחנו אמרנו מה אנחנו רוצים.
חיים כץ: אז נגמר.
חיים כץ: מה אתה מדבר אתי, על מה שאני לא יודע?
<מיכאל בך: כי ההוראה הזאת כמעט לא קיימת בחוקים אחרים.
חיים כץ: אני לא יודע, אתה מבין מה אני מדבר אתך?
חיים כץ: אני לא יודע להביא.
<נאוה שוהם סולן: אוקיי, בסדר גמור, אנחנו מקבלים את האופציה של "בהתייעצות שר האוצר".
חיים כץ: אני בא הכי ברור ואומר לך: לא יודע.
חיים כץ: יש לך שתי אופציות, אומר לך: תבחר.
<נאוה שוהם סולן: אוקיי.
<שמרית שקד-גיטלין: יש הסתייגויות של שר האוצר וחברת הכנסת רינה פרנקל, השאלה אם הם מסירים אותן.
חיים כץ: לא, הם מסירים את ההסתייגויות.
<שמרית שקד-גיטלין: אני צריכה רק הודעה רשמית.
<אמיר אדרי: מסירים.
חיים כץ: שר האוצר מסיר וחברת הכנסת רינה פרנקל מסירה ואנחנו מצביעים על הנוסח כפי שאת מקריאה ועל כל החוק, על הנוסח ועל כל החוק.
<שמרית שקד-גיטלין: תעשה שתי הצבעות, על הסעיף ועל החוק.
חיים כץ: אוקיי, אנחנו נצביע על הסעיף ואחר כך על כל החוק.
<שמרית שקד-גיטלין: "20.
<שמרית שקד-גיטלין: בסעיף 37 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)", ואחריו יבוא: (ב) תקנות לפי פרק שלישי 1 ופרק שביעי 1 יותקנו באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.
<שמרית שקד-גיטלין: (ג) בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), תקנות לפי פרק שלישי 1 ופרק שביעי 1 שיש להן השלכה תקציבית יותקנו בהתייעצות עם שר האוצר.
<שמרית שקד-גיטלין: "
חיים כץ: מי שבעד הסעיף כפי שהוקרא ירים את ידו.
חיים כץ: כל חברי הכנסת, שהם 3 במספר, הצביעו על הסעיף.
חיים כץ: עכשיו אנחנו נצביע על כל החוק כפי שהוקרא כהכנה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
חיים כץ: תודה רבה, החוק אושר כהכנת הוועדה לקריאה השנייה והשלישית, אושר על ידי 3 חברי הכנסת שנמצאים פה ויש להם זכות הצבעה ואני מקווה שהוא יעלה במליאה ביום שני הקרוב לקריאה השנייה והשלישית על מנת שהוא יהיה יכול להיות מיושם מידית בשנת 2014.
חיים כץ: צהרים טובים, היום יום שלישי בשבוע, י"ד בטבת, ה-17 בדצמבר 2013.
חיים כץ: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 54), התשע"ד-2013.
חיים כץ: פנה אלי שר האוצר וביקש לעשות דיון מהיר על מנת שהגמלאים יוכלו לקבל כסף, אני באתי במיוחד, במיוחד, ניסיתי לעשות את זה אתמול, אבל לא יכולנו להגיע לכנסת, פגעי הטבע, ואני לא רוצה שהגמלאים של המשטרה יפגעו אז אני רוצה לעשות דיון כמה שאפשר מהיר, אחרת זה לא יגמר החודש, אז בוא נראה איך זה הולך.
חיים כץ: נציג האוצר, בוא תן לנו סקירה על החוק, מה קורה.
חיים כץ: אני מקווה שלא יהיו פה הסתייגויות, נקריא, נאשר, נמשיך הלאה.
<אסי מסינג: התיקון הזה נחלק למעשה לשני תיקונים שהם תיקונים משלימים למהלכים הכוללים שנעשו למעבר גמלאי שירות המדינה, למעט אנשי שירותי הביטחון, לשינוי שיטת ההצמדה שלהם, מהצמדה לפעיל להצמדה למדד.
<אסי מסינג: יש 3 תיקונים שתוקנו בשנים האחרונות וכאן מוצעים למעשה שני תיקונים משלימים: התיקון הראשון, ועליו אנחנו נפרט קצת במהלך הקראת התיקון, מוצע לגבי גמלאים שפרשו במהלך תקופת הסכם שכר, הסכם השכר האחרון - - -
חיים כץ: עוד פעם, לא הייתי אתך, תחזור עוד פעם.
<אסי מסינג: התחלתי ואמרתי שמדובר בשני תיקונים משלימים למהלך של שינוי שיטת ההצמדה למדד, מהלך שנעשה לגבי שוטרים, סוהרים, חיילי קבע ועובדי מדינה ב-3 תיקונים.
חיים כץ: למעט, למעט משרד ראש הממשלה.
<אסי מסינג: למעט עובדי שירותי הביטחון, כן.
<אסי מסינג: התיקון בגדול אמר שהחל משנה מסוימת הצמדת הקצבה תהיה למדד וגמלאים שפרשו עד מועדים מסוימים קיבלו תוספות לקצבה, מספר תוספות.
<אסי מסינג: כעת מה שמוצע, בעקבות הסכמי השכר שנחתמו במהלך השנים האחרונות ושכללו מתן תוספות שכר נדחות למעשה בעד תקופת הסכם, הן משולמות מטבעם של הסכמי שכר בתקופה מאוחרת יותר.
חיים כץ: בדחיית מועדים.
<אסי מסינג: מוצע לתת לגבי מי שפרש במהלך תקופת הסכם וכתוצאה מזה עבד בחלקה של התקופה, בעד תקופת העבודה שלו באופן יחסי, אני אומר את זה בצורה הפשטנית ביותר מבחינת החישוב.
<אסי מסינג: וכמוצע, יש כאן שורה של טבלאות שמתייחסות לכל הסכם בהתאם למוסכם שם.
<אסי מסינג: זה החלק הראשון של ההצעה.
<אסי מסינג: החלק השני של ההצעה הוא לגבי מתן תוספות לקצבה שניתנו לשוטרים וסוהרים במסגרת התיקון שנעשה לגביהם.
<אסי מסינג: מוצע כעת להשוות אותם מבחינת השיעורים שניתנים להם בעד תוספות רטרו מלפני התיקון לשיעורים דומים במהות שלהם לשיעורים שניתנו לגבי צה"ל.
<אסי מסינג: זה תיקון שבזמנו עמד ברקע.
חיים כץ: למה צה"ל פה?
<אסי מסינג: צה"ל פה מכיוון שאנחנו מתקנים את התיקון הראשון גם לגבי חוק שירות הקבע בדומה לעובדי המדינה, התיקון שמי שפרש בתקופת הסכם יקבל - - -
חיים כץ: יקבל את החלקים היחסיים.
חיים כץ: אוקיי, יש פה מישהו שרוצה להגיד משהו?
חיים כץ: אף אחד לא רוצה, אנחנו נעבור להקראת החוק.
<נעה בן שבת: "הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 54), התשע"ד–2013 תיקון סעיף 9 1.
<נעה בן שבת: בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש"ל–1970‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9 – (1) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים בתוספת שלישית א' ופרש בתקופות כמפורט באותה תוספת, תעודכן משכורתו הקובעת לא יאוחר מיום א' באדר א' התשע"ד (1 בפברואר במרס 2014) גם בעדכון הנוסף החל לגביו, בעד קצבאות החודשים כמפורט בתוספת האמורה ואילך."; (2) בסעיף קטן (ב), אחרי ההגדרה "המדד הקודם" יבוא: ""העדכון הנוסף", לגבי אדם פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו אדם ערב פרישתו:"
<אסי מסינג: רק לגבי הפסקה הראשונה, הכוונה היא לנסות לשלם את ההפרשים הללו כבר אם ניתן יהיה עוד החודש הזה.
חיים כץ: בשביל זה אנחנו עושים את זה.
<אסי מסינג: כן, אבל ליתר ביטחון, אם בכל זאת אילוצי מחשוב לא יאפשרו את התשלום, אני מבקש רק להזיז את המועד שקבוע כאן במקום 1 בפברואר ל-1 במרץ, כלומר לכל המאוחר עד 1 במרץ 2014.
<אסי מסינג: המטרה שלנו היא לנסות לעשות את זה קודם.
<נעה בן שבת: אז אנחנו משנים את זה עכשיו ל-1 במרץ.
חיים כץ: תמשיכי לקרוא לגבי מי.
<נעה בן שבת: ""העדכון הנוסף", לגבי אדם פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו אדם ערב פרישתו: (1) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים בפסקאות (1) עד (5), (6) למעט סניגורים ציבוריים, (8), (9), (12) עד (14) ו-(16) עד (19) לרשימת הדירוגים הבסיסית וכן בדירוג מעברי הגבול או בדירוג קלדניות שופטים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק א' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית כך שבמקום "ערב מועד המעבר" יבוא "ערב מועד הפרישה";" – כאן אנחנו מדברים על רשימת הדירוגים הבסיסית.
<נעה בן שבת: "(2) לגבי מי שערב פרישתו היה עובד כבאות בפנסיה תקציבית כהגדרתו בסעיף 107ג(ב) ודורג בדירוג הכבאים או בדירוג עובדי המינהל והשירותים (דירוג אחיד) – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום כ"ח בשבט התשע"ג (8 בפברואר 2013) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק א' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו;" – זה עובדי הכבאות שנכנסו.
<אסי מסינג: כן, כאן אני אבהיר בנוגע לעובדי הכבאות שדורגו בדירוג הכבאים או בדירוג עובדי המינהל והשירותים, הם למעשה יקבלו את העדכון כאן משני מקורות: מי שפרש בתקופה שלפני הקמת רשות הכבאות הוא למעשה נחשב גמלאי של איגודי הכבאות או הרשות המקומית והועבר למדינה, אבל מה שחל שם זה הסדר הפנסיה שהיה חל לגביו קודם לכן, שזה אימוץ הסכמי של הוראות חוק הגמלאות, ולכן זה המקור שייתן לו את התוספות הללו; ומי שפרש לאחר מכן הוא גמלאי והוא נקלט להיות עובד מדינה בפנסיה תקציבית, התוספות הללו יינתנו לו במישרין מכוח הוראת החוק הזה.
<נעה בן שבת: "(3) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור בפסקה (7) לרשימת הדירוגים הבסיסית, וכן מי שערב פרישתו שירת כסניגור ציבורי – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ב' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את פסקה (7) לרשימת הדירוגים הבסיסית כך שבמקום "ערב מועד המעבר" יבוא "ערב מועד הפרישה";" – אלה פרקליטים, נכון?
<נעה בן שבת: "(4) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים בפסקאות (10), (11) או (15) לרשימת הדירוגים הבסיסית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ג' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו;" – אנחנו מדברים פה על פיזיותרפיסטים, מרפאים בעיסוק והפרה-רפואיים.
<נעה בן שבת: "(5) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג עובדי הוראה – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ד' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; (6) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג' באב התש"ע (14 ביולי 2010) עד יום כ"ט בתמוז התשע"א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ה' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; (7) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור בפסקה (16) לרשימת הדירוגים הבסיסית" – אנחנו מדברים על עובדים סוציאליים – "עדכון כמפורט להלן, לפי העניין: (א) אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – תיווסף למשכורתו הקובעת תוספת בסכומים הקבועים לגביו בחלק ו' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו;" – פה מדובר בתוספת שקלית, תוספת בסכומים.
<נעה בן שבת: "(ב) אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום ה' בטבת התשע"ב (31 בדצמבר 2011), וערב פרישתו שירת במשרד הבריאות – תעודכן משכורתו הקובעת, לאחר עדכונה כאמור בפסקת משנה (א), בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ז' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו;" – אנחנו מדברים פה עובדים סוציאליים במשרד הבריאות, הם מקבלים תוספת אחוזית בנוסף לתוספת השקלית ועל גביה.
<נעה בן שבת: "(ג) עדכון כאמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב) יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);" – שהם מקבלים אותו מכוח היותם ברשימת הדירוגים שבאותה פסקה.
<אסי מסינג: פשוט מה שמוצע כאן זה סדר הפעולות, מאחר ויש פה 3 תוספות שאותו דירוג מקבל אז פשוט מה שמוצע זה הסעיף הזה.
חיים כץ: מאה אחוז, מצוין.
<נעה בן שבת: "(8) לגבי מי שערב פרישתו מהשירות שירת כעובד מינהל ומשק בבית חולים, ודורג בדירוג מהדירוגים המפורטים בפסקאות (1) עד (4) לרשימת הדירוגים הבסיסית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ט בתמוז התשע"א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ח' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו ולדרגה שבה דורג באותו מועד; עדכון כאמור בפסקה זו יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);" –גם הם מקבלים את העדכון מכוח זה שהם באותם דירוגים: זה מח"ר, מינהלי, מהנדסים והנדסאים וטכנאים, והם מקבלים את זה לפי הדרגות, יש טבלאות שונות.
חיים כץ: לפי טבלאות השכר.
<נעה בן שבת: "(9) לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג כאמור בפסקה (19) לרשימת הדירוגים הבסיסית בדרג מזכיר שני, מזכיר ראשון, יועץ, ציר-יועץ, ציר או שגריר – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ט' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו ולדרג שבו דורג כאמור; עדכון כאמור בפסקה זו יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);" – אנחנו מדברים על שירות החוץ, הוא חלק מהדירוגים שבפסקה (1) גם כן אז הם מקבלים גם את התוספת הזאת והיא לפי הדרגים.
<נעה בן שבת: יש הפרדה בין התפקידים, בין הדרגים שבהם מדובר.
<נעה בן שבת: "(10) לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג המשפטנים או בדירוג הפרקליטים ומשכורתו הקובעת חושבה באותו מועד לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת הקבועים לגביו בחלק י' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו.
<נעה בן שבת: " – כאן זה לא לפי הסכם קיבוצי, התוספת הזאת, נכון?
<אסי מסינג: כן, כאן מדובר בדירוג לגבי מי שהמשכורת הקובעת שלו מוגבלת לשכר של שופטים והעדכון שם נעשה לפי הצמדה לשכר הממוצע במשק וכאן ניתן החלק היחסי לגבי מי שפרש באותה תקופה לפי העלייה של השכר הממוצע במשק.
חיים כץ: מאה אחוז, אוקיי.
<נעה בן שבת: "תיקון סעיף 9א 2.
<נעה בן שבת: בסעיף 9א לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ז) הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין קצבה של שאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי סעיף 28, ויחולו עליו הוראות אותו סעיף לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור בסעיף זה.
<נעה בן שבת: " אנחנו מדברים על שאיר של זכאי לקצבת פרישה, אנחנו מבהירים פה שהתוספות ניתנות לקצבה של מי שהיה זכאי, התוספות, אותן תוספות שמוזכרות בסעיף 9א, ניתנות לקצבה של הזכאי ולא ניתנות שוב לקצבה של השאיר.
<אסי מסינג: לא, והקצבה שיקבל שאיר של גמלאי תיגזר גם מהתוספות הללו, זו המשמעות.
<אסי מסינג: זה תיקון מבהיר למעשה.
<נעה בן שבת: זה התיקון שעכשיו מופיע פה בסעיף 28.
<נעה בן שבת: "תיקון סעיף 28 3.
<נעה בן שבת: בסעיף 28(ב) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "בצירוף תוספות לפי סעיף 9א, ככל שהיה זכאי להן".
<נעה בן שבת: " – זו ההוראה המשלימה.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה להעיר שפה יש לנו איזושהי הערה ניסוחית, אנחנו נבדוק אותה.
<נעה בן שבת: היה איזה תיקון קודם שהפנה לסעיף שלא קיים, אם אפשר אנחנו ננסה להבהיר את זה בנוסח.
<נעה בן שבת: "תיקון סעיף 71א1 4.
<נעה בן שבת: בסעיף 71א1 לחוק העיקרי – " – הסעיף הזה מחיל לגבי שוטרים את ההוראות של חוק שירות המדינה (גמלאות).
<נעה בן שבת: "(1) בסעיף קטן (א) – (א) ברישה, במקום "אחרי סעיף קטן (א)" יבוא "אחרי סעיף קטן (א1)"; (ב) סעיף קטן (א1) המובא בו יסומן "(א2)", ובו, בכל מקום, במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "סעיפים קטנים (א) ו-(א1)"; (2) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) ההגדרה "העדכון הנוסף" שבסעיף 9(ב) תיקרא כך: ""העדכון הנוסף", לגבי שוטר פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו שוטר או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו: (1) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו בחלק א' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית כך שבמקום "ערב מועד המעבר" יבוא "ערב מועד הפרישה"; (2) לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג' באב התש"ע (14 ביולי 2010) עד יום כ"ט בתמוז התשע"א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו בחלק ה' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו; (3) לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חושבה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת הקבועים לגביו בחלק י' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו.
<נעה בן שבת: " 5.
<נעה בן שבת: בסעיף 71א2 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) המובא בו, ההגדרה "השיעור הקובע" – תימחק; (2) בסעיף קטן (ח) המובא בו – (א) ברישה, במקום "גם לתוספות כמפורט להלן, לפי העניין (בסעיף זה – תוספות ההפרשים)" יבוא "לתוספת בשיעורים ובמועדים כאמור בסעיף קטן (ט) מסך התוספות המפורטות לגביו בפסקאות שלהלן ובעד הקצבאות כמפורט באותן פסקאות, לפי העניין"; (ב) בפסקה (1), במקום הרישה עד המילים "תשולם לו תוספת" יבוא "לגבי מי שזכאי לתוספת שחיקה – תוספת השחיקה שהיתה משולמת לו", ובמקום "בשיעור הקובע מתוספת השחיקה שהיתה משולמת לו בעד הקצבאות האמורות לפי סעיף קטן (ב), אילו הסעיף הקטן האמור" יבוא "אילו סעיף קטן (ב)"; (ג) בפסקה (2), במקום הרישה עד המילים "תשולם לו תוספת" יבוא "לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנת 2008 – תוספת בשל המדד לשנת 2008 שהיתה משולמת לו", ובמקום "בשיעור הקובע מהתוספת בשל המדד לשנת 2008 שהיתה משולמת לו בעד הקצבאות האמורות לפי סעיף קטן (ג), אילו הסעיף הקטן האמור" יבוא "אילו סעיף קטן (ג)"; (ד) בפסקה (3), במקום הרישה עד המילים "תשולם לו תוספת" יבוא "לגבי מי שזכאי לתוספת בשל הסכמי שכר – תוספת בשל הסכמי שכר שהיתה משולמת לו" ובמקום "בשיעור הקובע מהתוספת בשל הסכמי שכר שהיתה משולמת לו בעד הקצבאות האמורות לפי סעיף קטן (ד), אילו הסעיף הקטן האמור" יבוא "אילו סעיף קטן (ד)"; (ה) בפסקה (4), ברישה, במקום "מי שזכאי" יבוא "לגבי מי שזכאי", במקום "כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2), תשולם לו תוספת" יבוא "כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2) – תוספת", במקום "בשיעור הקובע מהסכום" יבוא "בסכום" ובמקום "מהתוספת האמורה" יבוא "מהסכום האמור"; (ו) בפסקה (5), ברישה, במקום "מי שזכאי" יבוא "לגבי מי שזכאי",
<נעה בן שבת: במקום "כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (3), תשולם לו תוספת" יבוא "כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (3) – תוספת", במקום "בשיעור הקובע מהסכום" יבוא "בסכום" ובכל מקום, במקום "מהתוספת האמורה" יבוא "מהסכום האמור"; (3) במקום סעיף קטן (ט) המובא בו יבוא:" – פה עיקר השינוי של ההשוואה של השוטרים והסוהרים וצבא הקבע אבל בשינויים מסוימים.
<נעה בן שבת: "(ט) התוספות לפי סעיף קטן (ח) יהיו בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן וישולמו במועדים כמפורט בהן: (1) סכום השווה ל-50% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2014 עד 2018, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 20% מהסכום האמור בתוספת שיעור עליית מדד חודש ינואר של השנה שבה שולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש אפריל 2012;" – זה 50% אבל הם ממדדים רק מתחילת כל שנה לחודש אפריל 2012, בניגוד לצבא שכל חודש ממדדים אותו יחסית לינואר 2012.