GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפעת סולל: ולכן כשאנחנו מדברים כאן במצב שבעצם אין לו הגנה מחוקים אחרים, כשאנחנו יודעים בדיוק מי זה העובד הזה ולכן מה הזכויות שלו וכו', אנחנו עלולים למצוא את עצמנו יחסית בקלות במצב שהם מקבלים כספים על עבודה שלא מתבצעת.
<קריאה: אותם חמישה עשירים.
<יפעת סולל: זה גם יכול לגלוש.
<יפעת סולל: עוד פעם, אני בחשש - - -
חיים כץ: אם אנחנו נשב בבית ולא נצא החוצה, לא נידרס ולא נראה אנשים ולא נעשה ניסיון ולא יקרה כלום, הכול יהיה בסדר.
חיים כץ: אם רק נשב בבית, לא נצא, לא נטייל אז גם לא ניפול, לא נתרטב, שום דבר.
<יפעת סולל: להירטב זה בסדר, הבעיה שאנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב שבו אנשים לא מקבלים את השירות.
חיים כץ: עלולים, בסדר.
חיים כץ: כמה פעמים זה קרה, הפרויקט הזה נמשך שלוש שנים בפועל כבר - - -
חיים כץ: שש.
חיים כץ: כמה קרה?
חיים כץ: עלול לקרות, נפלו השמים.
חיים כץ: תגידי לי כמה פעמים קרה.
<יפעת סולל: אני לא בטוחה שאנחנו יודעים, אני רק אומרת שכאשר אנחנו מדברים גם על עובדים ישראליים - - -
חיים כץ: תקשיבי, את נמצאת בארגון מצוין ואת אפילו עורכת דין, אם זה היה קורה הייתם שומעים.
חיים כץ: אם לא שמעתם, אז זה לא כצעקתה.
<יפעת סולל: אנחנו לא היינו שומעים, אל"ף, כי כאשר מדובר במשפחה שמקבלת כספים ועושה בהם שימוש לרעה ולא נותנת את השירות, מאוד קשה לעלות על זה.
<יריב שוריאן: שמי יריב, מעמותת אחיעוז, מהתאגידים שעוסקים בהשמה של עובדים זרים.
<יריב שוריאן: לגבי נושא הביקורים, צריך לא לשכוח שיש תאגידים שעובדים על פי נוהל לשכות של משרד הפנים, שעושים לפחות שני ביקורים בשנה בשוטף וללקוחות חדשים ארבעה ביקורים בשנה.
<יריב שוריאן: זה דבר ראשון.
<יריב שוריאן: דבר שני, לנושא התקנות, מה קורה עם אותם אלה שכבר מעסיקים בפועל כבר כמה שנים עובד זר, אלה יוכלו לעבור לגמלה?
חיים כץ: כן, כל אחד.
<יריב שוריאן: זה לא כל כך ברור.
חיים כץ: כל אחד, כל אחד יוכל ללכת להלוך ולחזור.
חיים כץ: ינסה, יכול לנסות.
חיים כץ: המזל הגדול של החברות - - -
<יריב שוריאן: של הקשישים, אתה מתכוון.
חיים כץ: לא, של החברות, שהביטוח הלאומי לא נתן להם אינסנטיב גדול לעבור.
חיים כץ: אם הוא היה נותן להם הרבה כסף אז היה כדאי להם.
חיים כץ: הוא אומר, 'וואלה, בשביל מה שאתם נותנים לי, התוספת של 200 שקל האלה, לא רוצה ללכת, עזבו אותי, ואני גם לא רוצה להיות מעסיק', והוא לא מבין שהוא מעסיק גם ככה.
חיים כץ: הוא לא מבין.
חיים כץ: אם הוא מבין שהוא מעסיק גם ככה, הוא היה אומר, 'אם אני כבר מעסיק, אני אקח את ה-200 שקל האלה'.
חיים כץ: זה המזל שלכם, שבביטוח לאומי רצו להיות גרידים, אז זה לא סיפור גדול.
<שרה זילברשטיין-היפש: קודם כל אני רוצה להגיד שברו ךה' שאנחנו כבר בדיון על התקנות ושהחוק עבר.
חיים כץ: החוק עבר מזמן.
<שרה זילברשטיין-היפש: אוקיי.
<שרה זילברשטיין-היפש: ואני רוצה להגיד שאני לא מודאגת בכלל.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני בוודאות יודעת שיהיו הרבה מאוד בעיות, אז זה דבר אחד, והכול יקום וייפול על הבקרה.
<שרה זילברשטיין-היפש: לכן מה שאני מבקשת, שבקטע הזה, היושב ראש הנכבד, תחזיר לביטוח הלאומי את העגלה, שאנחנו נחשוב ביחד, כל משרדי הממשלה, איך אנחנו עושים בקרה הרבה יותר טובה, כי באמת על זה ייפול - - -
חיים כץ: הם קיבלו שר לאזרחים ותיקים והוא יצטרך ללחוץ והוא יצטרך לעשות, אנחנו צריכים להשאיר לו עבודה.
חיים כץ: אם נפתור לו את כל הבעיות אז יסגרו את המשרד ואז אני לא יודע מה יקרה עם העובדים ואנחנו לא רוצים שיסגרו את המשרד, כי לא יהיה לעובדים מה לעשות.
חיים כץ: אז אתם תעשו את העבודה שלכם ותלחצו על הביטוח הלאומי, ואנחנו נעשה מעקב אחרי שלושה חודשים או חצי שנה נזמן לפה את האנשים ונראה.
חיים כץ: העסק הזה עובד הרבה שנים באזורים אחרים ולא היו יותר מדי טענות, העסק עבד.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני לא טענתי שהיו, אני אמרתי שזה מבורך.
חיים כץ: מעט מאוד אנשים עברו ואף אחד גם לא אומר שיעברו פה הרבה, כי הביטוח הלאומי לא נתן מספיק אינסנטיב לעבור, הוא שיחק בגרידיות, הוא אמר 'הם יעברו, אני ארוויח, אני זה', אם הוא היה נותן הרבה ולוקח מעט, אם היה לוקח רק את העלויות, היו עוברים הרבה.
חיים כץ: אולי טוב שהוא לא נתן הרבה, אז נראה את זה בבקרה איטית, ואם זה יעבוד יפה, נבוא לביטוח הלאומי ונגיד לו 'תשמע, אתה מעלה לאזרחים בעוד 10%, אתה מסתפק ב-10%'.
חיים כץ: אם זה יעבוד יפה.
חיים כץ: אם זה לא יעבוד יפה, נוכל לחזור חזרה.
<שרה זילברשטיין-היפש: עוד משפט, אדוני.
<שרה זילברשטיין-היפש: אז קודם כל אני מאוד מודה לך על זה שיש עוד סיבה להתקיים, כמשרד לאזרחים ותיקים, אבל כידוע לך, גם הנושא הזה של בקרה הוא נושא מאוד מאוד בעייתי, גם לגבי עובדים זרים.
<שרה זילברשטיין-היפש: זאת אומרת אותם האזרחים הוותיקים שמקבלים את העובד הזר, גם שם יש צורך גדול מאוד בבקרה, קל בחומר בסעיף הזה.
חיים כץ: יש בקרות.
<אסא בן יוסף: אבל הביטוח הלאומי די מתנער פה, הוא מגלגל את זה - - -
חיים כץ: הביטוח הלאומי, עכשיו יש להם מנכ"ל טוב, שלמה מור-יוסף, נקווה שגם העובדים ייתנו קצת כתף והוא יילך וישתפר.
<אסא בן יוסף: מה שרציתי להוסיף על דבריה של שרה, ואבי קצת הזכיר, זה הנושא של הבקרה.
<אסא בן יוסף: הבקרה היא מאוד מאוד קריטית, ומה שקורה פה, לפחות אליבא של התקנות, ביטוח לאומי די מתנער מהאחריות שלו ומגלגל את זה לפתחי הוועדה המקומית.
<אסא בן יוסף: זה משהו שאנחנו מאוד חוששים בתהליך של בקרה, בטח בנושא של - - -
חיים כץ: בביטוח לאומי אני מבין שאתם נשים, אז יש לכם מולטי טאסק, את גם מדברת וגם מקשיבה, שמעת בטח מה שהיא אמרה.
חיים כץ: בטוח שמעת מה שהיא אמרה.
חיים כץ: היא דיברה עכשיו על הביטוח הלאומי, אז אתם תשבו עם היועצת המשפטית של הוועדה ותגמרו את הנוסח, שיהיה ברור כל הקטע של הביקורים והבקרות האלה.
<נעה בן שבת: אבל מי שבאמת מבצע את הביקורים לפי ההוראה היא הוועדה המקומית המקצועית.
חיים כץ: אבל התקצוב - - -
<אסא בן יוסף: זאת אחת הבעיות הקשות ואני חושבת שההצעה היא הצעה נפלאה, שנשב ונסגור את הדברים האלה, כי הדברים האלה הם הקריטיים.
<נעה בן שבת: מה האפשרויות האחרות?
<אסא בן יוסף: יש אפשרויות, אנחנו הצענו גם הערות.
<אסא בן יוסף: העברנו הערות גם אליכם.
<נעה בן שבת: אני לא קיבלתי הערות מכם.
<אסא בן יוסף: עורכת דין נועה לוי העבירה את זה לעורך דין - - -
חיים כץ: יכול להיות שהיא העבירה, אבל את יודעת, יש בעיות בדואר, הם לא רוצים לשלם את האג"חים שלהם, אז אולי הסוס לא עבר.
<אסא בן יוסף: אז אנחנו נשמח להעביר את זה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים עכשיו על תקנות שבאות היום ואומרות ועדה מקומית - - -
חיים כץ: כן, גברתי, אחרונת הדוברים.
<דגנית אוזן: אני רכזת סיעוד מאשדוד.
<דגנית אוזן: אני מביאה את הקול של השטח.
<דגנית אוזן: אני שומעת את ההתרחשויות, אבל אנחנו באים ממש מהשטח וגם כחלק מהפיילוט, כי הפיילוט הזה קיים באשדוד כבר שנתיים.
<דגנית אוזן: לגבי ביקורי הבקרה, אני מוסיפה על מה שנאמר, אבל מחזקת את זה.
<דגנית אוזן: אנחנו בקושי מצליחים לעמוד בשני הביקורים השנתיים הרגילים שיש לנו גם ללא מקבלי גמלה בכסף, אז אני באמת ככה מעלה את השאלה איך אנחנו נצליח לעמוד בשלושה ביקורים בשנה, כאשר באמת הדגשים כאן הם יותר מורכבים.
<דגנית אוזן: צריך להיכנס למשפחה ולשים לב לפרטים שאולי לא בהכרח מסתכלים עליהם בביקור רגיל, המורכבות המשפחתית, מי המטפל העיקרי, עד כמה הוא מצליח להתנהל מול העובד הזר, יש ניצול/אין ניצול.
<דגנית אוזן: נקודה נוספת מאוד חשובה, גם כמי שכבר קיים בפיילוט.
<דגנית אוזן: מה שקורה היום בפועל, כל בקשה של קשיש למעבר לגמלה בכסף מועברת באופן אוטומטי לרכז הוועדה כדי לאשר אותה.
<דגנית אוזן: זאת אומרת אם זו משפחה לא מוכרת לנו, אנחנו עורכים ביקור בית, מכירים את כל הפרטים במשפחה, זה ממש כמו לעשות תסקיר למינוי אפוטרופוס - - -
חיים כץ: מי שמקבל גמלה בכסף, אתם לא בודקים אותו?
<קריאה: הם בודקים, זה מה שהיא אמרה.
<דגנית אוזן: אנחנו.
<דגנית אוזן: זה מה שאני אומרת, כל בקשה שמועברת - - -
<קריאה: כל שינוי מועבר אליהם לבדיקה.
חיים כץ: גם אני בפיילוט.
חיים כץ: אני מקבל גמלה בכסף וחברת כוח האדם שלי באה לבדיקות.
חיים כץ: היא באה לבדיקות ואחת לשנה אני משלם לה 800 שקל.
<ארנון אלחנני: זה התאגיד של העובדים הזרים, זו לא חברת סיעוד.
חיים כץ: היא באה לבדיקות והם בודקים ואני משלם לה אחת לשנה.
<ארנון אלחנני: אבל הם אחראים על הבדיקות של העובד - - -
חיים כץ: הם בודקים את העובד?
<דגנית אוזן: נכון.
<ארנון אלחנני: הם מחויבים לתנאים שלו מטעם משרד הפנים.
חיים כץ: והם ימשיכו לבדוק אותו.
<ארנון אלחנני: כן.
<ארנון אלחנני: רק על הקשיש אף אחד לא מסתכל.
חיים כץ: הקשיש לא מעניין, העובד מעניין.
<דגנית אוזן: אנחנו בודקים את הבקשה הראשונה.
חיים כץ: ביטוח לאומי, את שמעת מה שהם אומרים?
חיים כץ: ומה את יודעת לעשות עם זה?
<אורנה זמיר: מה שאני יודעת לעשות זה ככה.
<אורנה זמיר: הנושא הזה הוא נושא מאוד רציני, שנדון ברצינות במשרד ה - - -
חיים כץ: זה נושא רציני, זה בסדר, מה אתם הולכים לעשות?
<אורנה זמיר: אז כפי שאמרנו, אנחנו הולכים לבנות מנגנון שלא מסתמך רק על העובדים הסוציאליים בלשכות.
<אורנה זמיר: הועמד לרשותנו תקציב בעניין הזה - - -
<אורנה זמיר: דב, כמה כסף?
<דב בארי: מדובר על תקציב של עד 5 מיליון שקלים, אבל בהתאם למספר האנשים והיקף הביצוע.
<דב בארי: עוד פעם, התקציב שיועמד לנושא הזה ייגזר מתוך מספר הביקורים שיהיה צורך לבצע.
<דב בארי: זה דבר ראשון.
<דב בארי: דבר שני, צריך להדגיש, אם אינני טועה, לפי החוק גם כיום מי שמקבל גמלה בעין, אמור להיות ביקור בית שם, נכון?
<קריאה: שני ביקורים.
<דב בארי: אז אני לא מצליח להבין את הטענה שלך לגבי גמלה בכסף, שאיך תצליחו אם המשפחות לא מוכרות.
<דב בארי: כי באותה מידה מישהו שמקבל זכאות לגמלה בעין צריך לבקר.
חיים כץ: הם בפיילוט.
חיים כץ: היא באה מאזור הפיילוט.
חיים כץ: יש - - -
<דגנית אוזן: אנחנו באים מהשטח.
<דב בארי: לא, אבל אני אומר, אם ממילא כיום אם יש זכאות של מישהו חדש לגמלת סיעוד, צריך לבקר אותו, בין אם זה בעין ובין אם זה בכסף, לכן אין פה עניין חדש בכסף, של איזה שהיא תוספת בהעמסה.
מיקי רוזנטל: כן, אבל מעלים משני ביקורים לשלושה ביקורים חובה.
מיקי רוזנטל: זה שינוי דרמטי, זה 50% תוספת.
<אורנה זמיר: כפי שאמרתי, כשהוועדה המקומית מזהה שיש משפחה עם צרכים מורכבים, עם בעייתיות, שלא ראוי שהיא תיקח על עצמה את האחריות הקשורה בהעסקת עובד זר בכוחות עצמה והיא זקוקה ל - - -
חיים כץ: היא לא תעביר לו כסף.
<אורנה זמיר: לא, הוא יישאר בגמלת שירותים בעין.
<אורנה זמיר: זאת אומרת פה יש אכן אחריות על העובד המקצועי - - - בכל אופן אנחנו חלק מהוועדה המקומית.
<אורנה זמיר: קודם כל משהו נוסף שחשוב לדעת, ש-95% מהזקנים שמעסיקים עובד זר התחילו את הקריירה שלהם בגמלת סיעוד עם עובד ישראלי לחלק מהיממה.
<אורנה זמיר: אלה שהתחילו ישירות עם עובד זר, כי היו זקוקים לפי זה, זה רק 5%.
<אורנה זמיר: אז 95% אמורים להיות כבר מוכרים לרווחה, הם כבר היו אמורים להיות אצלם לפני כן - - -
<קריאה: הם קיבלו בביטוח לאומי את האיקס שעות.
<אורנה זמיר: היו אמורים להיות אצלם כבר לפני כן במסגרת ההסכמים הקיימים, הם אמורים - - -
חיים כץ: עזבי אותי עכשיו מהם היו צריכים ולא היו צריכים, אתם נערכים לשינוי?
חיים כץ: כמה אתם צופים בכלל, הדיונים הגדולים האלה, והשעות, שתהיה תנועה של אנשים?
<אורנה זמיר: אני מצפה שאולי בהתחלה, יש כאלה שמתאפקים כבר חצי שנה, אבל אחרי שנגמור את הקבוצה של - - -
חיים כץ: כמה לדעתך יהיו?
חיים כץ: 10%?
<אורנה זמיר: 10% זה אופטימי.
<אורנה זמיר: 10% אולי, אני מוכנה ל - - -
חיים כץ: בפיילוטים הקודמים הגיע לכמה?
חיים כץ: ל-3%?
<אורנה זמיר: לא, הגענו ל-10%, אבל - - -
חיים כץ: 5%?
חיים כץ: אז אנחנו נעבור לתקנות ונראה איך זה עובד ונראה את הוראת השעה.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רק רוצה להבהיר דברים שעלו.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כרגע על המתכונת.
<נעה בן שבת: אם אנחנו מאשרים את התקנות כפי שהן פה, המתכונת היא של שלושה ביקורים על ידי ועדה מקומית מקצועית, לא שום מודל אחר שמוצע.
<אורנה זמיר: כן, מטעם הוועדה המקומית.
חיים כץ: כן, ואתם תשפו אותה בכסף.
<אורנה זמיר: גם היום הם לא עושים שום דבר בלי לקבל כסף.
<נעה בן שבת: אבל זה לא מודל אחר, כמו שדובר עליו מהשלטון המקומי.
<נעה בן שבת: זה נושא אחד.
<נעה בן שבת: נושא שני, אני רוצה להתייחס לנושא של ההודעה המוקדמת.
<נעה בן שבת: אני חושבת שבהודעה מוקדמת יש פטור בנסיבות שבהן לא צריך למסור הודעה מוקדמת.
<נעה בן שבת: אני לא רוצה לקבוע אם זה יכול להיות, אבל אני לא חושבת שההודעה המוקדמת היא מה שאמור למנוע פה את ה - - -
<יוסף ענתבי: לא אמרתי למנוע, אמרתי שצריך לחשוב על זה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאפשר לחשוב על זה, ואני חושבת שבחוק יש גם מענים.
<נעה בן שבת: גם לגבי פיצויי הפיטורין, צריך לראות, הרי אנחנו יודעים שיש תקופה שהיא לא קוטעת את רצף פיצויי הפיטורין, יש תקופה של שישה חודשים שבהם - - -
חיים כץ: הוא יכול לחזור.
<נעה בן שבת: - - - רצף התקופה של פיצויי פיטורין.
<נעה בן שבת: אז אני חושבת שגם בחוק פיצויי פיטורין יש מענה לאותם מקרים ואני לא חושבת שאנחנו מדברים פה על מניעה מחזרה, אז אני לא חושבת שנוצר פה איזה מצב שאי אפשר לעשות את ה - - -
<יוסף ענתבי: אני חושב שאם לא - - -
חיים כץ: סליחה, היא ענתה לך.
<יוסף ענתבי: היא ענתה לי, אבל - - -
חיים כץ: סליחה, אדוני, אתה יכול לקבל או לא לקבל, היא נכנסה לחוק בזמן שאתה דיברת, קראה את החוק.
<יוסף ענתבי: אבל יש הלנת שכר על פיצויי פיטורין.
<נעה בן שבת: אתה דיברת על כך שעושים גמר חשבון ומשלמים.
<נעה בן שבת: אתה רוצה גם - - -
<קריאה: אתם אמורים לשלם כל חודש - - -
<נעה בן שבת: (מקריאה): "תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד)(כללי ביצוע והסדרים בעניין בחירת הזכאי בגמלה בכסף), התשע"ד-2013.
<נעה בן שבת: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 225ד, 231(ד) ו-400 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק), בהתייעצות עם מועצת המוסד לפי סעיף 12 לחוק, בהתייעצות עם שרת הבריאות לעניין תקנה 4, וכן באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: "זכאי הבוחר לקבל לידיו גמלת סיעוד בכסף.
<נעה בן שבת: (א) אדם המבקש לקבל גמלת סיעוד בכסף לפי סעיף 225א לחוק ומבקש להעסיק מטפל שאינו עובד זר, וכן אדם הזכאי לגמלת סיעוד (להלן – זכאי) שמשולמת לו גמלת סיעוד בכסף בשל העסקת עובד זר, אשר חדל להעסיק עובד זר, והמבקש להעסיק מטפל שאינו עובד זר, יגיש את בקשתו על גבי טופס שיורה המוסד; בטופס כאמור יינתן למבקש מידע לגבי קבלת גמלה בכסף הכולל את הפרטים המפורטים בתוספת (להלן – טופס הבחירה); לטופס הבחירה יצרף המבקש הסכם העסקה המפרט את היקף העבודה ותנאי השכר, חתום בידי הזכאי או בידי בן משפחה; בתקנה זו "בן משפחה", "מטפל" ו"עובד זר" – כהגדרתם בסעיף 225א לחוק" אנחנו דיברנו עכשיו ב-1(א) על העסקה של עובד ישראלי ומדובר גם על טופס הבחירה, ובנוסף לזה הסכם העסקה שדובר עליו, כשמדובר בעובד ישראלי צריך לצרף גם את הסכם ההעסקה.
חיים כץ: אף אחד לא יעשה את זה.
<אורנה זמיר: אנחנו דורשים את זה.
חיים כץ: אף אחד לא יעשה.
חיים כץ: במקום עובד ישראלי, כשהוא מקבל את שעות המועדון ושעות הסעה וזה, בשביל 20 שקל הוא לא יבקש, לא יהיה, זה סתם.
<נעה בן שבת: (מקריאה): "(ב) אדם המבקש לראשונה להעסיק עובד זר לצרכי סיעוד או לחדש היתר שהותלה", הכוונה היא בכל מקרה גם לחדש היתר?
<נעה בן שבת: לחדש היתר, כל היתר.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים להוריד את המילה 'שהותלה'?
<אורנה זמיר: לא, 'שהותלה' זה חשוב.
<אורנה זמיר: כי בזמן שההיתר מותלה הוא לא רוצה להעסיק עובד זר, אז הוא צריך לפנות למשרד הפנים ולרשות ההגירה בשביל לבטל, ואז אמרנו שבזמן שהוא עושה פעולה אחת, תהיה לו אפשרות לעשות גם את הפעולה השנייה ולהקל עליו מבחינה בירוקרטית.
<אורנה זמיר: זאת הייתה הסיבה, רק בשביל להקל עליו מבחינה בירוקרטית.
חיים כץ: מה גברתי רוצה להסביר?
<שושנה שטראוס: היתר שהותלה זו פרוצדורה לפי חוק הביטוח הלאומי (גמלת סיעוד) שזכאי שיש לו היתר והוא מוותר על ההיתר, הוא מקבל תוספת שעות אם הוא מעסיק ישראלי.
<שושנה שטראוס: אז זה לא כל היתר שהותלה, הכוונה היא להליך ספציפי שהוא מוותר בטופס שלנו על ההיתר שלו, מקבלת תוספת גמלה ועכשיו הוא רוצה לחדש את ההיתר שהותלה.
<שושנה שטראוס: אז הכוונה לא בכל - - -
<נעה בן שבת: ואז באותם מקרים שנשאלנו עליהם, שמטופל מעסיק כבר הרבה שנים עובד זר והוא מבקש לחדש היתר נוסף, הוא יוכל לבחור - - -
חיים כץ: זה לא רלוונטי לעניין.
<שושנה שטראוס: אם הוא מעסיק עובד זר, אז ההיתר שלו בתוקף.
<נעה בן שבת: לא, אבל הוא מקבל גמלה ב - - -
חיים כץ: לא, הוא רוצה להחליף עובד זר בישראלי, אז מקפיאים לו את ההיתר, הוא מעסיק עובד ישראלי, מה שלא יקרה, ואחר כך הוא רוצה לחזור לעובד זר, אז הוא מקבל חזרה את ההיתר.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לוודא שאדם שעד היום העסיק עובד זר והשתמש בקבלת הגמלה בעין, זאת אומרת הוא העסיק אותו באמצעות חברות הסיעוד ועכשיו עבר להעסיק אותו - - -
<אורנה זמיר: הוא יוכל להגיש בקשה ישירות ל - - -
<נעה בן שבת: הוא יכול להגיש בקשה לגמלה ב - - -
<אורנה זמיר: כן, לגמלה בכסף, ישירות לביטוח הלאומי.
<אורנה זמיר: הוא לא צריך את התיווך של משרד הפנים.
חיים כץ: הותלה זה רק אם הוא מחליף את סוג העובד.
<נעה בן שבת: (מקריאה): "(ב) אדם המבקש לראשונה להעסיק עובד זר לצרכי סיעוד או לחדש היתר שהותלה וחלות לגביו הוראות סעיף 1יג(ד) לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, יתבקש לבחור בעת הגשת הבקשה כאמור באותו סעיף על גבי טופס הבחירה, באם תשולם לו הגמלה בכסף או בעין.
<נעה בן שבת: "(ג) ביקש זכאי לקבל גמלה בכסף לפי תקנה זו או תקנה 2(א), יציין את פרטי חשבון הבנק אליו הוא מבקש לשלם את הגמלה.
<נעה בן שבת: "שינוי הבחירה.
<נעה בן שבת: 2. (א) החליט הזכאי לשנות בחירתו מגמלה בעין לגמלה בכסף, יגיש את בקשתו על גבי טופס הבחירה.
<נעה בן שבת: (ב) החליט הזכאי לשנות בחירתו מגמלה בכסף לגמלה בעין, יודיע על כך למוסד באחת מדרכי ההתקשרות המפורטות בפרט (6) בתוספת.
<נעה בן שבת: "(ג) המוסד יסדיר את קבלת הגמלה בדרך שנבחרה, כפי שאישרה הוועדה המקומית המקצועית: "(1) אם בחר הזכאי לעבור מגמלה בעין לגמלה בכסף – השינוי ייכנס לתוקפו עד חמישה ימי עבודה מיום קבלת הבקשה של הזכאי; "(2) אם בחר הזכאי לעבור מגמלה בכסף לגמלה בעין – השינוי ייכנס לתוקפו עד ל-1 בחודש שלאחר היום שבו התקבלה ההודעה של הזכאי".
<ארנון אלחנני: יש פה בעיה שיכולים לפגוע בזכאי.
<ארנון אלחנני: בעצם עובד זר שעזב מכל סיבה שהיא והבן אדם רוצה לקבל גמלה בכסף או לקבל שעות בגמלה בעין - - -
חיים כץ: אם אין לו עובד?
<ארנון אלחנני: אין לו עובד.
<ארנון אלחנני: עכשיו הוא צריך לחכות עד ה-1 בחודש, במקום שיגידו הוועדה המקומית - - -
חיים כץ: אבל אין לו עובד, למה מגיע לו כסף?
<ארנון אלחנני: לא, הוא יכול לקבל בעין עובד לשעות, ישראלי.
<קריאה: הוא מקבל באותו חודש.
<ארנון אלחנני: הוא מקבל, אבל אין לו איפה למצוא אותו.
חיים כץ: אם היית מביא לי פתרון בפריפריה לכל העובדים שבורחים ומשאירים את החולים, בגלל שהם עוברים לתל אביב ומשלמים להם יותר ויש להם יותר מה לעשות, אז הייתי שמח על מחשבה כזאת.
חיים כץ: דרך אגב, אנחנו שמים הצעת חוק כזאת, שמי שבורח לא יוכל לעבוד בארץ בכלל.
חיים כץ: לא יכול להיות שהוא בורח מהפריפריה, משאיר חולה נזקק והוא איננו, כי בתל אביב הוא יקבל יותר כסף ויהיה לו יותר קל ל - - - על זה היית מביא לי פתרון, פה אני לא רואה בעיה.
<ארנון אלחנני: המדינה יצרה חוסר בעובדים זרים ובהתאם - - -
<קריאה: תגביל את הרישיון לאזור.
חיים כץ: וואלה, רעיון יפה.
חיים כץ: לעיר, שלא יברחו.
<קריאה: או לאזור.
חיים כץ: לא, אזור זה רחב, מה אכפת לך לעיר?
חיים כץ: מושב?
חיים כץ: אתה מביא רישיון לבן אדם מוגדר.
חיים כץ: אבל אז אתה לא יכול להחליף אותו.
<קריאה: כן, יש עם זה בעיה.
חיים כץ: יש בעיה.
חיים כץ: על פניו זה נשמע בסדר, אבל אתה צריך להתרוצץ על כל המגרש, לא רק בהגנה.
<נעה בן שבת: צריך רק לציין שיש פה הקלה.
<נעה בן שבת: לגבי המעבר מגמלה בכסף לגמלה בעין מסתפקים במתן הודעה למוסד לביטוח לאומי.
חיים כץ: בינתיים היו"ר לא רצה שיפטרו אותו, הוא ביקש מיו"ר הכנסת ונתנו לו אישור לראש המועצה.
חיים כץ: פה עסק מסודר, הכנסת הוא המקום הכי מסודר במדינת ישראל.
חיים כץ: אנשים לא מבינים מה זה כנסת, אבל אם היו מבינים כמה העסק הזה מסודר ומפעלים היו עובדים ככה, אז היה שגשוג אדיר.
חיים כץ: אני לא מדבר על הח"כים, אני מדבר על סידור העבודה, אין גניבות קטנות, אין חקיקה כזו, הכול מסודר, מודגש.
חיים כץ: לא סתם האופוזיציה לא מצליחה להעביר חוק אחד שהממשלה מתנגדת לו.
חיים כץ: לא סתם.
מיקי רוזנטל: על הפרלמנט הדני.
חיים כץ: 15 שנה אני בכנסת, כמה חוקים תקציביים האופוזיציה העבירה?
אילן גילאון: כמה חוקים טובים הממשלה שלך - - -
חיים כץ: אפס, אבל כמה - - -
אילן גילאון: בערך.
חיים כץ: התחלת פוליטיקה, הא?
אילן גילאון: אתה התחלת.
חיים כץ: לא, אני אמרתי שהכנסת מסודרת.
אילן גילאון: הוא הלך לנאום של פואד.
אילן גילאון: האמת שגם אני צריך.
<נעה בן שבת: (מקריאה): "הודעת המוסד לוועדה המקומית המקצועית.
<נעה בן שבת: הגיש הזכאי בקשה לגמלה בכסף וצירף את המסמכים והנתונים המפורטים בתקנה 1, יעביר המוסד את בקשתו לוועדה המקומית המקצועית לצורך מילוי תפקידה לפי סעיף 232; המוסד יפנה שימת לב הוועדה אם התקיים בזכאי אחד מאלה: "(1) הזכאי מטופל בידי מטפל שהוא תושב ישראל; "(2) הזכאי מתגורר עם אנשים שאינם בני משפחתו, או בן משפחה שאינו בן זוגו, או עם בן משפחה הסובל ממוגבלות קשה; "(3) קיים חשש לעומס טיפולי בהעסקת מטפל יחיד בשל קיומו של יותר ממטופל אחד במשק הבית, או מכל סיבה אחרת; "(4) קיים אבחון או מידע על ירידה קוגניטיבית של הזכאי ואין לזכאי בן משפחה שמטפל בו או אפוטרופוס או מקבל גמלה שמונה לו לפי סעיף 304.
<נעה בן שבת: "בקרה.
<נעה בן שבת: (א) ועדה מקומית מקצועית או מי מטעמה תקיים שלושה ביקורים לפחות בשנה קלנדרית בבית הזכאי המקבל גמלה בכסף.
<נעה בן שבת: "(ב) המוסד יפנה לזכאי פעמיים לפחות במהלך שנה קלנדרית ויוודא כי הזכאי ממשיך להעסיק את המטפל.
<נעה בן שבת: "תחילה ותחולה.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה - - -".
<נעה בן שבת: אדוני, פה המוסד לביטוח לאומי אמר שהוא לא יכול להחיל את התקנות ב-1 בינואר - - -
חיים כץ: הוא יכול.
חיים כץ: לא בינואר, אבל תעשי ב-1 במרץ.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שהוראת השעה בעצם תהיה בתוקף רק לתשעה חודשים.
<נעה בן שבת: (מקריאה): "5.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה ביום 1 במרץ 2014 (להלן – יום התחילה), והן יחולו על גמלה המשתלמת מיום התחילה או לאחריו".
<נעה בן שבת: "תוספת.
<נעה בן שבת: (תקנה 1), "טופס הבחירה יכלול את הפרטים הבאים: "(1) שיעוריה של הגמלה בכסף וסכומה לכל אחת מרמות הגמלה, לעומת מספר שעות הטיפול הניתנות למי שמקבל גמלה בעין, לכל אחת מרמות הגמלה.
<נעה בן שבת: "(2) חובת הזכאי לשאת בחובותיו כמעסיק לגבי כל שעות העבודה – כאשר מדובר בגמלה בכסף, והחובה תהיה לשאת בחובותיו כמעסיק לגבי חלק משעות העבודה – כאשר מדובר בגמלה בעין".
חיים כץ: אנחנו יודעים, דיברנו על זה.
<נעה בן שבת: (מקריאה): "(3) האפשרות לנכות באמצעות המוסד הפרשות סוציאליות מהגמלה בכסף, כאמור בסעיף 225ג לחוק, עם תחילתן של תקנות לפי סעיף 1יא לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, לעניין הפקדת פיקדון על ידי יחיד המעסיק עובד זר בענף הסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו".
<נעה בן שבת: זו כרגע אפשרות שלא קיימת.
<נעה בן שבת: אם יהיו תקנות, היא תיכנס לתוקף.
<נעה בן שבת: "(4) קיומה של האפשרות לקבל שירותי סיעוד, בנוסף לגמלה חלקית בכסף, כאמור בסעיף 225ב לחוק, וכן את סוגי שירותי הסיעוד כאמור ושוויים המרבי; ואולם לגבי שירותי כביסה ומוצרי ספיגה רשאי המוסד להפנות לאתר האינטרנט של המוסד, במקום פירוט שווי מרבי כאמור.
<נעה בן שבת: "(5) הפנייה לאתר האינטרנט של המוסד או לאמצעי נגיש אחר, בו מופיע שיעורן המעודכן של הגמלאות ומספר השעות כאמור בפרט (1), כפי שהוא מתעדכן מזמן לזמן.
<נעה בן שבת: "(6) פרטים בדבר זכאות אפשרית לסיוע נוסף בעד שירותי סיעוד לנפגעי רדיפות הנאצים הניתן על ידי מוסד ציבור הנתמך לשם כך על ידי המדינה או על ידי ועידת התביעות החומריות של יהודים נגד גרמניה, ומשמעות הבחירה בין גמלה בכסף לגמלה בעין, לגבי אופן קבלת סיוע כאמור, וכן דרכי ההתקשרות עם מוסד הציבור הנתמך או ועידת התביעות האמורה לקבלת הפרטים.
<נעה בן שבת: "(7) פרטי התקשרות עם המוסד באמצעות הטלפון, פקס וכתובת למשלוח דואר.
<נעה בן שבת: "(8) כל פרט אחר שעשוי לדעת המוסד לסייע בבחירה מושכלת בין גמלה בעין לגמלה בכסף".
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים פה ויש להם זכות הצבעה, הם שניים במספר, אישרו את זה פה אחד.
חיים כץ: הצבעה בעד התקנות - רוב התקנות אושרו.
חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת העבודה הרווחה והבריאות, בנושא הפיטורים במפעל נייר חדרה.
חיים כץ: אני לא יודע אם ההגדרה "פיטורים" היא הגדרה טובה.
חיים כץ: צריך להערכתי להגיד במקום פיטורים, סכסוך העבודה במפעלי נייר חדרה, כשהמגמה שלנו, לפחות מהקריאה בעיתונים, להסביר גם להנהלה וגם לעובדים.
חיים כץ: גילוי נאות, אני מגיע מארגון עובדי התעשייה האווירית, משמש כיו"ר הארגון.
חיים כץ: ידענו משברים וידענו ימים יפים, לשמחתי היום אנחנו בימים יפים.
חיים כץ: במשא ומתן, שיהיה ברור, כל אחד שימשוך את החבל לכיוון שלו כמה שהוא חושב, אבל שיסתכל בעיניים של הצד השני ולא ייתן לחבל להיקרע.
חיים כץ: אין גיבורים במשא ומתן, צריך להכניס שכל ותבונה.
חיים כץ: המפעל הוא של העובדים ושל הבעלים, זה מקור פרנסה, גם העובדים רוצים את הצלחת המפעל, אולי פחות חשובים להם הרווחים, אבל חשוב להם שהמפעל יצליח וגם הבעלים רוצים להרוויח כסף וזו לא בושה.
חיים כץ: שירוויחו כסף ושהעובדים יתוגמלו בהתאם.
חיים כץ: אם זה ווין-ווין, המעסיק מרוויח כסף והעובד מתוגמל בהתאם, זה בסדר.
חיים כץ: הסכסוך הזה מתנהל יותר מידי זמן, ועל פניו, אין סיבה שזה יהיה כל כך הרבה זמן.
חיים כץ: לכן זימנתי את הדיון הזה וניתן לכולם לדבר.
חיים כץ: אני רוצה להסביר לעובדים, שהם יותר אמוציונאליים.
חיים כץ: בוועדה הזו, בניגוד לוועדות אחרות, אם ניתן להנהלה לדבר ואם הם אומרים דברים לא נכונים, אתם לא צועקים ולא מפריעים, כל אחד יוכל להביע את דעתו ואף אחד לא יפריע אחד לשני.
חיים כץ: נעשה דיון, שנשמע ונבין איפה אנחנו עומדים.
חיים כץ: אם זה לא יהיה, יצא שכרנו בהפסדנו.
חיים כץ: כל אחד שידבר יציג את עצמו, יגיד את תפקידו, יש הרבה חברי כנסת לכן נדבר במשולב.
חיים כץ: נתחיל עם יושב ראש האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות, אבי ניסנקורן.
חיים כץ: תן לנו תמונת מצב, איפה זה עומד ולמה זה לא נסגר עדיין.
<אבי ניסנקורן: אני מודה על הזימון ועל הישיבה ומסכים לדברי הפתיחה.
<אבי ניסנקורן: אנחנו בסכסוך עבודה חריג, כי אנחנו כרגע בסיטואציה של השבתה, שזו סיטואציה לא נכונה ולא בריאה, כשהעובדים קוראים לפתוח את המשרד ולחזור לעבודה מלאה וההנהלה משביתה את המפעל, כלחץ במשא ומתן.
<אבי ניסנקורן: בהקשר הזה, אני חושב שההנהלה חייבת להפסיק את ההשבתה וחייבת להעביר את המפעל לפסים של עבודה מלאה ורגילה.
<אבי ניסנקורן: אני מקבל פניות ואני מניח שגם ההנהלה מקבלת פניות, ממפעלים תעשייתיים במשק, שמצטברת להם בעיה באריזה וזה נובע מהעובדה, שהמפעל לא חוזר לפסי פעילות מלאה.
<אבי ניסנקורן: בעניין הזה צריך לעשות סדר ולא לעבוד בכיפופי ידיים, אלא לחזור לעבודה מלאה, ממחר.
<אבי ניסנקורן: פנינו לבית הדין לעבודה, שיקיים מחר דיון.
<אבי ניסנקורן: בינתיים יש גם צו מניעה כנגד פיטורי עובדים וכנגד סגירת המכונה.
<אבי ניסנקורן: אבל צריכים לעשות סדר, או בהסכמה או דרך בית הדין.
<אבי ניסנקורן: החלק השני מתייחס לשאלה של פיטורי עובדים והבראת המפעל.
<אבי ניסנקורן: חד משמעי, ההסתדרות בעד הבראה ולא בעד פיטורים.
<אבי ניסנקורן: זה מחייב מחירים, גם מההנהלה וגם מוועד העובדים, להגיע להסכמה איך מבריאים את המפעל, מגיעים לאיזון בשנתיים וחצי הקרובות ומביאים את המפעל לפסים מאוזנים עד כמה שאפשר.
<אבי ניסנקורן: יש פערים בין הצדדים, צריך לגשר על הפערים ולהגיע לתכנית הבראה מוסכמת, שתמנע פיטורי עובדים.
<אבי ניסנקורן: בשורה התחתונה, בימים האחרונים נכנסתי לעניין ואני חייב להגיד, שלקיים דיונים תחת השבתה זה מאד קשה.
<אבי ניסנקורן: חרגנו מהנושא העקרוני, נשים את העקרונות בצד, כי במישור העקרוני לא הייתי צריך לשבת.
<אבי ניסנקורן: אמרתי, אם אני יודע לפתור את הסכסוך הזה תוך כמה ימים, נשים את העקרונות בצד ונפתור את הסכסוך.
<אבי ניסנקורן: לאור העובדה שעדיין יש פערים, אי אפשר להמשיך בדרך הזו.