GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שבתאי אלבוחר: נתגלה ליקוי בציוד או בבידוד כאמור בתקנת משנה (א) או (ב),ד אין להשתמש בו בעבודה במיתקן חי אלא אם כן תוקן.
<שבתאי אלבוחר: אופן השימוש, צורת האחסון והתחזוקה, השינוע, הביקורת והבדיקות התקופתיות של הכלים והציוד המשמשים לעבודה במיתקן חי יוסדרו באמצעות הוראות טכניות בכתב של חשמלאי מהנדס.
<נעה בן שבת: גם כאן לא מדובר על הנדסאי אלא רק על מהנדס.
<איגור סטפנסקי: אנחנו לא מדברים על כך שחשמלאי מהנדס חייב להיות עובד קבוע במקום.
<איגור סטפנסקי: יש למשל מהנדס חשמל והוא נותן את ההוראות בכתב למנהל תחזוקה במלון כלשהו.
<איגור סטפנסקי: הוא אומר שצריך להיות 1, 2, 3 והבן אדם ממלא אחר ההוראות האלה.
<איגור סטפנסקי: הוא לא חייב להיות שם כל הזמן.
<איגור סטפנסקי: אם משהו השתנה, הוא צריך לעשות את העדכון.
<שבתאי אלבוחר: ציוד יאוחסן במקום מוצל, מאוורר, נקי ויבש ולא ייחשף לקרינה ישירה של שמש, לחום, לשמן או למאמצים מכניים העלולים לפגום בו.
<שבתאי אלבוחר: בדיקת ציוד לעבודה במיתקן חי ציוד לעבודה במיתקן חי ייבדק בדיקת קבלה.
<שבתאי אלבוחר: ציוד כמפורט להלן ייבדק, נוסף על בדיקת הקבלה, בדיקה חשמלית תקופתית במעבדה: ציוד למתח נמוך – כפפות גומי (Class 0;00) – אחת לשנה לפחות.
<שבתאי אלבוחר: ציוד למתח גבוה –
<שבתאי אלבוחר: במת הרמה מבודדת, שרוול גומי, כיסוי מבודד, יריעת גומי – אחת לשנה לפחות.
<שבתאי אלבוחר: מוט מבודד למתח גבוה – אחת לשנתיים לפחות.
<שבתאי אלבוחר: ציוד לעבודה במיתקן חי ייבדק באופן חזותי לפני כל שימוש בו לגבי שלמות, ניקיון ותקינות.
<שבתאי אלבוחר: פרק ג': עבודה בקרבת מיתקן חי הגורם המבצע במיתקן חי עבודה במיתקן חי תבוצע על ידי צוות חשמלאים.
<שבתאי אלבוחר: אחד מחברי הצוות יהיה אחראי על ביצוע העבודה (להלן – אחראי עבודה).
<שבתאי אלבוחר: אחראי עבודה יהיה חשמלאי בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן ויהיה נוכח במקום ביצוע העבודה וישגיח במשך כל זמן ביצועה.
<שבתאי אלבוחר: תפקידי אחראי עבודה יהיו כמפורט בתקנה 5, בשינויים המחויבים.
<שבתאי אלבוחר: אחד החשמלאים האחרים בצוות לפחות יהיה בעל רישיון חשמלאי כלשהו.
<שבתאי אלבוחר: לאחר שיושמו כל אמצעי הבטיחות כמפורט בתקנה 10 יכול שיעבדו בקרבת מיתקן חי גם עובדים אינם בעלי רישיון חשמלאי שמבצעים עבודה אינה עבודת חשמל.
<נעה בן שבת: זה רק בגלל שאנחנו מדברים על רק בקרבת מקום חי.
<איגור סטפנסקי: לכן עשינו את שני הפרקים, כאילו פרק ב' ופרק ג'.
<איגור סטפנסקי: בקרבה אפשר לתת הקלה לעומת מה שאנחנו דורשים בעבודה במיתקן חי.
<נעה בן שבת: לעניין הנוסח.
<נעה בן שבת: אני חושבת שלא אומרים חשמלאי אחד לפחות אלא צריך רק חשמלאי אחד נוסף בצוות.
<נעה בן שבת: במהות אתם רוצים שיהיה אחראי ועוד אדם נוסף בקרבת מיתקן חי.
<שבתאי אלבוחר: מה את מציעה?
<שבתאי אלבוחר: זה ב-9(ג).
<נעה בן שבת: כן, בסעיף 9(ג).
<נעה בן שבת: בצוות יהיה חשמלאי אחד נוסף לפחות.
<איגור סטפנסקי: עבודה בקרבת מיתקן חי תבוצע על ידי צוות חשמלאים.
<איגור סטפנסקי: אנחנו לא אומרים כמה יהיו בצוות, שני חשמלאים, שלושה או ארבעה.
<איגור סטפנסקי: אנחנו אומרים שאחד חייב להיות אחראי והוא צריך להיות חשמלאי בעל רישיון מתאים לגודל המיתקן.
<איגור סטפנסקי: השני, האחר, צריך להיות - לפחות אחד מהצוות – חשמלאי עם רישיון כלשהו.
<נעה בן שבת: ויכול להיות שיהיו יותר חשמלאים.
<איגור סטפנסקי: יכול להיות.
<איגור סטפנסקי: אם יהיה למשל אדם שלישי, אנחנו לא אומרים שהוא צריך להיות חשמלאי כי יכול להיות שהוא רק החזיק את הכלים.
<איגור סטפנסקי: הוא לא חייב להיות חשמלאי.
<שבתאי אלבוחר: נשאיר את זה כך.
<נעה בן שבת: זה יכול להישאר כך.
<שבתאי אלבוחר: אמצעי בטיחות – עבודה בקרבת מתקן חי לא תבוצע עבודה בקרבת מיתקן חי אלא אם כן ננקטו אמצעי הבטיחות הנדרשים, לפי תנאי המקום, כדי למנוע הלם חשמלי או פגיעת קשת חשמלית, והמבטיחים שלא תהיה חדירה לתחום העבודה במיתקן חי כמפורט להלן: התקנת מחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים או בהיעדר אפשרות להתקינם, ביצוע העבודה בפיקוח צמוד של אחראי העבודה, שישגיח על כך שבשום שלב של העבודה לא יחדור כל חלק מגופו של עובד או כלי עבודה שבידו לתחום המיתקן החי.
<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות, כיסויים ואמצעי בטיחות אחרים יותקנו באופן שאינו מאפר את תזוזתם באקראי.
<שבתאי אלבוחר: שימוש בציוד מגן אישי המתאים לאותה עבודה.
<שבתאי אלבוחר: ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי יתאים לנדרש בתקנה 7, בשינויים המחויבים.
<שבתאי אלבוחר: בדיקת ציוד לעודה בקרבת מיתקן חי ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי ייבדק כדלקמן: מחיצות, מוטות, יריעות וכיסויים המיועדים לעבודה בקרבת מיתקן חי במתח גבוה, ייבדקו בדיקה חשמלית במעבדה, אחת לשנתיים לפחות.
<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בפסקה (1), מחיצות, מוטות, יריעות וכיסויים כאמור המאוחסנים באופן קבוע בחדרי חשמל, יכול שייבדקו אחת לארבע שנים לפחות.
<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות מותקנים מחיצה, יריעה או כיסוי במרחק שווה או עולה על המפורט בטבלה שבתקנת משנה (ב) מחלק של מיתקן חי, מותר להתקרב עד למגע במחיצה, היריעה או הכיסוי, מהצד בו לא נמצא מיתקן החי.
<שבתאי אלבוחר: תחום העבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי ביחס לאמור מצוין באיור 2 בתוספת הראשונה.
<שבתאי אלבוחר: אם המחיצה, היריעה או הכיסוי מותקנים במרחק הקטן ממיתקן חי כמפורט בטבלה שלה
<שבתאי אלבוחר: לן או שאין אפשרות לדעת מה המרחק, יש להתייחס לעבודה מאחוריהם כאל עבודה בקרבת מיתקן חי.
<שבתאי אלבוחר: תחום העבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי ביחס לאמור מצוין באיור 3 שבתוספת הראשונה.
<שבתאי אלבוחר: צריך לקרוא את הטבלה?
<נעה בן שבת: נציין שזאת הטבלה שמופיעה כאן.
<שבתאי אלבוחר: נדלג על הטבלה.
<שבתאי אלבוחר: התקנה או הסרה של מחיצה, יריעה או כיסוי שכרוכה בחדירה לתחום מיתקן חי, תבוצע כעבודה במיתקן חי או לאחר הפסקת המתח למיתקן.
<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות וכיסויים יתאימו למתח הנקוב של המיתקן ויהיו במצב תקין לפני תחילת העבודה ובזמן העבודה.
<שבתאי אלבוחר: המבצע עבודה במיתקן חי או בקרבתו יכול להשתמש בציוד מגן אישי ייעודי המתאים לשימוש לעבודות במיתקן חי או בקרבתו במתח נמוך, במקום מחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים.
<נעה בן שבת: זה באמת שקול זה כנגד זה?
<נעה בן שבת: ציוד מגן אישי הוא באמת שקול למחיצות וליריעות?
<נעה בן שבת: במחיצה ויריעה אתה באמת נמצא מחוץ לתחום של המיתקן החי ובציוד מגן אישי אתה לא נמצא מחוץ לתחום.
<נעה בן שבת: אתם יכולים לעשות או מסכים או יריעות או בציוד מגן אישי.
<נעה בן שבת: האם זה שקול זה כנגד זה או שזה בעצם לא אותו הדבר?
<בוריס שוורץ: המחיצה באה למנוע חדירה של חלקי גוף וחדירה של כלים שלא מתאימים לעבודה במיתקן חי.
<בוריס שוורץ: כל אחד שעובד במיתקן חי, הוא מצויד בנוסף לציוד מגן אישי גם בכלי עבודה מאוד מאוד מיוחדים, מבודדים.
<בוריס שוורץ: כלומר, הוא באופן ישיר נוגע במוליך חשוף שנמצא במתח כי אחרת הוא לא יכול לבצע את העבודה ולכן זה בסדר.
<נעה בן שבת: זה אומר במקום המחיצה?
<בוריס שוורץ: כן.
<בוריס שוורץ: כלי עבודה הוא למעשה בעל בידוד כזה שהוא שווה ערך למחיצה.
<נעה בן שבת: כל הנושא של המחיצות והיריעות והכיסויים, זה היה בתקנות הקודמות אבל לא באותה מידת פירוט.
<איגור סטפנסקי: תמיד אלו היו הדרישות.
<שבתאי אלבוחר: פרק ד': מדידה במיתקן חי מדידה במיתקן חי מדידה במיתקן חי במתח נמוך תבוצע - בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.
<שבתאי אלבוחר: באמצעות מכשירי מדידה תקניים ומתאימים שתקינותם נבדקה קודם השימוש, ובמידת הצורך גם אחריו.
<שבתאי אלבוחר: מדידה במיתקן חי במתח גבוה תבוצע - בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.
<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות דובר על חשמלאי לפי גודל המיתקן וכאן אתם אומרים דווקא חשמלאי מוסמך או מסויג או חשמלאי טכנאי או מסויג.
<נעה בן שבת: זאת העלאת רמת הדרישות או הורדה?
<איגור סטפנסקי: כשאנחנו דיברנו על גודל המיתקן, אם אנחנו ניקח מתח גבוה, אם נסתכל בתקנות הרישיונות כתוב שהעבודות מותרות לחשמלאי טכנאי וכאן מופיע מיתקן חשמלי בעל מתח גבוה.
<איגור סטפנסקי: אם אנחנו ניקח למשל את המותרות לחשמלאי ראשי, אין כאן מתח גבוה.
<איגור סטפנסקי: לעסוק בביצוע עבודות בהשגחתו ובנוכחותו של בעל רישיון חשמלאי.
<איגור סטפנסקי: זה מה שמותר לחשמלאי שהרישיון שלו מתחת לחשמלאי טכנאי.
<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, חשמלאי ראשי למשל לא יכול לעבוד לבד ולעשות כל מיני עבודות במיתקן מתח גבוה ואילו חשמלאי טכנאי כן יכול.
<נעה בן שבת: כאשר אתה מדבר על המדידה, במתח נמוך ובמתח גבוה, זה בעצם אותו הדבר כמו מה שהיה קודם.
<נעה בן שבת: אתם לא קוראים לזה אותו הדבר אבל לפי סוגי הרישיונות, זה בעצם אותו הדבר.
<איגור סטפנסקי: לפי סוגי רישיונות, כן.
<איגור סטפנסקי: שוב, זה פשוט יותר מדויק.
<איגור סטפנסקי: שיהיה ברור ושלא יהיו שאלות.
<שבתאי אלבוחר: קיים סיכון למגע מקרי של חלקי גוף האדם בחלק חי, ינקוט החשמלאי באמצעים מתאימים שימנעו הלם חשמלאי או קשת חשמלית, באמצעות שימוש במחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים או לחילופין בציוד מגן אישי כגון כפפות מבודדות, משקפי מגן או מגן פנים.
<נעה בן שבת: אני רוצה לציין כאן שאנחנו הצענו להוריד את הנושא של קצר.
<נעה בן שבת: קצר לא נדרש כאן, נכון?
<נעה בן שבת: במקור היה הלם חשמלי או קשת חשמלית או קצר.
<נעה בן שבת: בסופו של דבר הקצר לא רלוונטי כאן.
<נעה בן שבת: גם כאן אנחנו מדברים על כך שהוא יכול להשתמש או בציוד מגן אישי או ביריעות והמחיצות.
<שבתאי אלבוחר: פרק ה': שונות בדיקה תרמוגרפית בדיקה תרמוגרפית במיתקן מתח נמוך תבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.
<שבתאי אלבוחר: בדיקה תרמוגרפית במיתקן מתח גבוה תבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.
<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), עובד שאינו בעל רישיון חשמלאי מתאים יכול לבצע בדיקה תרמוגרפית בתנאי שהבדיקה תבוצע בנוכחותו והשגחתו של חשמלאי בעל רישיון מתאים.
<נעה בן שבת: זה אדם שבכלל אין לו הכשרה לתחום או שיש לו הכשרה?
<איגור סטפנסקי: לגבי בדיקות תרמוגרפיות, שוב, גם את החקיקה צריך להתאים למה שקורה כבר שנים.
<איגור סטפנסקי: מי שהתחיל לעשות בדיקות תרמוגרפיות, היו אלה אנשים שהם לא היו חשמלאים ולא היו להם רישיונות.
<איגור סטפנסקי: מה הם עושים?
<איגור סטפנסקי: הם פותחים את הלוח ועושים את הצילומים, כמו רנטגן.
<איגור סטפנסקי: עושים את הצילומים של חוטים, של מפסקים ולפי טמפרטורה אחר כך בתמונות רואים אם הטמפרטורה יותר גבוהה ממה שיכול היה להיות לפי דרישות היצרן כי אז מופיעים כי כל מיני סימנים, אדום או צהוב וכולי.
<איגור סטפנסקי: אנחנו אומרים כאן או חשמלאי שיכול לעשות או אדם שהוא לא חשמלאי אבל בהשגחה צמודה של חשמלאי.
<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, לפתוח לוח חשמל – חשמלאי.
<איגור סטפנסקי: לעשות כל מיני דברים - לא חשמלאי אבל אם אדם נמצא לא בקרבת מיתקן חי ולא בתחום מיתקן חי, הוא יכול לעשות את הצילומים והוא לא חייב להיות חשמלאי.
מיקי רוזנטל: בדיקה תרמוגרפית זה בעצם צילום?
<איגור סטפנסקי: זה צילום.
<בוריס שוורץ: זה מרחוק.
<איגור סטפנסקי: צילום אינפרא אדום.
<איגור סטפנסקי: אם הוא לא נמצא במקום המסוכן, שיעשה.
<נעה בן שבת: איפה זה כתוב שהוא לא נמצא במקום המסוכן?
<נעה בן שבת: הוא לא נמצא.
<נעה בן שבת: במהלך ביצוע הבדיקה הוא לא ייכנס לתחום.
<איגור סטפנסקי: ציוד שבידו בתחום הקרבה למיתקן חי בתוספת הראשונה.
<שבתאי אלבוחר: במהלך ביצוע הבדיקה התרמוגרפית לא יחדור העובד או חלק גוף שלו או ציוד שבידו לתחום הקרבה למיתקן חי DV שבתוספת הראשונה.
<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה ניקוי בהתזה במיתקן מתח נמוך יבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.
<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה במיתקן מתח גבוה יבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.
<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-0ב), עובד שאינו בעל רישיון חשמלאי מתאים יכול לבצע ניקוי בהתזה בתנאי שהניקוי יבוצע בנוכחותו והשגחתו של חשמלאי בעל רישיון מתאים.
<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה יבוצע עם חומר וציוד מתאימים לעבודה במתח הנקוב של המיתקן החשמלי.
<שבתאי אלבוחר: במהלך ביצוע ניקוי בהתזה לא יחדור העובד או חלק גוף שלו או ציוד שבידו לתחום הקרבה למיתקן חי DV שבתוספת הראשונה.
<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנת משנה (ה) ניתן לבצע ניקוי בהתזה ממסוק אם פיית מיתקן השטיפה מתקרבת למרחק שאינו יורד מחמישה סנטימטרים מהחלק החי.
<נעה בן שבת: באמת מסוק או זה מכשיר שנקרא כך?
<בוריס שוורץ: מסוק.
<איגור סטפנסקי: יש מקומות שחברת החשמל שוכרת מסוקים והיא מפעילה אותם.
מיקי רוזנטל: היא מפעילה אותם כדי לנקות.
<שבתאי אלבוחר: מבצע הניקוי בהתזה ישתמש באמצעי מיגון אישי מתאימים להגנת גופו מפני החומר המותז וקשת חשמלית.
<שבתאי אלבוחר: אמצעי הצלה ועזרה ראשונה בכל עת ביצוע עבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי יהיו במקום עבודה מוט הצלה או אמצעי הצלה מתאים אחד וכן אמצעי עזרה ראשונה.
<שבתאי אלבוחר: ביטול תקנות החשמל (עבודות במיתקן חי או בקרבתו), התשס"ט-2008 – בטלות.
<שבתאי אלבוחר: תחילה תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה) ואולם מותר לעבוד לפיהן מיום הפרסום.
<שבתאי אלבוחר: תחולה תקנות אלה יחולו לגבי עבודה במיתקן חי או עבודה בקרבת מיתקן חי במתח נמוך ובמתח גבוה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, פחות ממתח נמוך לא נמצא כאן.
<איגור סטפנסקי: לא מדברים על מתח עליון או על מתח על.
<איגור סטפנסקי: זאת חיה אחרת לגמרי, סליחה על הביטוי.
<איגור סטפנסקי: אי אפשר להשוות.
<איגור סטפנסקי: בוריס, בחברת החשמל עושים עבודות במיתקן חי במתח עליון?
<בוריס שוורץ: אנחנו מתחילים לשקול עבודות מסוימות במתח על.
<נעה בן שבת: אבל כרגע לא.
<נעה בן שבת: כרגע מדובר על מתח גבוה ונמוך.
<איגור סטפנסקי: כרגע זה לא רלוונטי.
<שבתאי אלבוחר: החל משנתיים לאחר יום התחילה, תחולתה של תבנה 7 תהיה רק ביחס לתקנים המפורטים בתוספת השנייה שאומצו כתקנים ישראליים.
<נעה בן שבת: התקנים האלה מתייחסים לציוד.
<נעה בן שבת: הציוד צריך לעמוד בתקנים וגם הכנסתם דרישות של תיעוד על ההתאמה לתקן.
<נעה בן שבת: מה יקרה אם התקן הזה לא יאומץ כתקן ישראלי כעבור שנתיים?
<שבתאי אלבוחר: זאת הנחיה של משרד המשפטים.
<איגור סטפנסקי: ההנחיה של משרד המשפטים הייתה שאם יש תקן IAC, תקן בין לאומי, צריך להפוך אותו לתקן ישראלי.
<דפנה גלוק: לא.
<דפנה גלוק: ההנחיה היא מלכתחילה שבעצם מכיוון שיש לנו את הבעיה שהוזכרה בתחילת הדיון שבעצם התקנים הזרים הם רק פתוחים לעיון הציבור, הם עולים כסף וכולי ויש כל מיני בעיות אינהרנטיות אתם, למעשה נכון יותר לעבוד לפי תקנים ישראליים.
<דפנה גלוק: מכיוון שאני מבינה שרוצים לאפשר איזוהי הוראת מעבר, זה נועד כהוראת מעבר כדי להקל.
<דפנה גלוק: אני מניחה שהכוונה היא שהתקנים האלה יאומצו כתקנים ישראליים ואז באמת הם יהיו גם פתוחים ונגישים לציבור.
מיקי רוזנטל: באופן תיאורטי מה יקרה אם בתום שנתיים לא יהיו תקנים.
<איגור סטפנסקי: צריך להבין ואני הסברתי גם למשרד המשפטים.
<איגור סטפנסקי: מכון התקנים היום, כבר מ-2001-2002, עובד על מנת לאמץ את התקנים.
<איגור סטפנסקי: מה זאת אומרת אימוץ תקנים?
<איגור סטפנסקי: אימוץ תקנים, לוקחים את התקן הבין לאומי באנגלית ועושים תוספות ושינויים, אם צריך לעשות בעברית, כותרת בעברית, תוכן התקן עצמו נשאר באנגלית.
<איגור סטפנסקי: לזה קוראים אימוץ תקן.
<איגור סטפנסקי: אימוץ תקן עולה פלוס-מינוס שלושים אלף שקלים.
<איגור סטפנסקי: הטענות שלנו הן שכל הציוד שהוזכר כאן, שום דבר לא מייצרים בארץ.
<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, למי אנחנו עושים ולמי אנחנו נשלם, זאת כבר שאלה גדולה.
<איגור סטפנסקי: דרך אגב, ה-ת"י, תקן ישראלי, כמו גם תקן בין לאומי, פתוח לעיון הציבור בספרייה.
<דפנה גלוק: כאן אנחנו מדברים על התקנים הבין לאומיים שיהיו.
<דפנה גלוק: התקנים המחייבים יהיו אלה שנמצאים במכון התקנים.
<דפנה גלוק: לזה אתה מתכוון.
<דפנה גלוק: מכיוון שלהבנתי יש שאלות שעולות לגבי עדכוני תקן ומה קורה אם התקן עודכן והוא לא נמצא במכון התקנים בנוסח המעודכן שלו, מבחינת התקנות, כדי למנוע חוסר בהירות ואי הבנות, התקן המחייב יהיה מה שנמצא במכון התקנים.
<שבתאי אלבוחר: זה ברור.
<שבתאי אלבוחר: חייב להיות התקן העדכני ויהיה פתוח לעיון הציבור.
<שבתאי אלבוחר: זה חד משמעית חייב להיות.
<נעה בן שבת: יש לזה עלויות גבוהות מאוד כך שיכול להיות שהם לא יעשו את זה.
<דפנה גלוק: מלכתחילה ההנחיה היא שאנחנו עובדים לפי התקנים הישראליים מכיוון שהם הרבה יותר נוקשים מהתקנים הבין לאומיים.
<איגור סטפנסקי: איך?
<איגור סטפנסקי: סליחה, תסבירי לי מה זאת אומרת יותר נוקשים.
<דפנה גלוק: מלכתחילה אנחנו מדברים על כך שהתקנים הזרים הם רק פתוחים לעיון הציבור במכון התקנים ואילו התקנים הישראליים, יש הפניה אליהם ויש אפשרות לעיין בהם דרך משרד האנרגיה והמים.
<דפנה גלוק: אלה תקנים שהם יותר נגישים.
<איגור סטפנסקי: יש כאן אי הבנה.
<איגור סטפנסקי: אנחנו כמשרד עושים את הפניות לתקן מסוים גם אם זה תקן ישראלי וגם אם זה תקן IAC.
<איגור סטפנסקי: מכון התקנים בספרייה, אנחנו דאגנו שכל התקנים שאנחנו מזכירים בתקנות, יהיו בספריה.
<איגור סטפנסקי: התקן הישראלי בטוח נמצא אבל גם התקן הבין לאומי נמצא בספרייה.
<נעה בן שבת: בספרייה, אתה מתכוון במכון התקנים.
<איגור סטפנסקי: במכון התקנים.
<נעה בן שבת: אתה אומר שבכל מקרה יש הפניה ושני התקנים נמצאים במכון התקנים, אבל אתם לא יכולים לפרסם אותם באתר האינטרנט.
<איגור סטפנסקי: אני לא יכול לפרסם באתר האינטרנט גם את התקן הישראלי.
<שבתאי אלבוחר: בתקן הישראלי יש הפניה ויש איזה תקציר/תמצית של התקן ויכולים להבין במה מדובר באופן כללי.
<שבתאי אלבוחר: זאת הפניה למכון התקנים שגם לו יש את התמצית הזאת.
<שבתאי אלבוחר: לגבי תקן זר, אנחנו לא יכולים לעשות את הדבר הזה.
<שבתאי אלבוחר: אני חושב שהכוונה כן לאפשר יותר נגישות לתקנים.
<שבתאי אלבוחר: המגמה היא תמיד לשאוף לאמץ את התקן הבין לאומי ולא רק לסמוך על תקן בין לאומי.
<שבתאי אלבוחר: השאיפה כמובן היא לאמץ את כל התקנים האלו שברשימה לתקן ישראלי.
מיקי רוזנטל: מדובר כאן בעניין של כסף.
מיקי רוזנטל: תמיד כשמתחילים בכסף, כולם מתחילים להתברבר.
מיקי רוזנטל: צריך לעשות תקן ישראלי.
מיקי רוזנטל: מה יקרה אם לא יהיה תקן ישראלי בתוך שנתיים?
מיקי רוזנטל: לפי איזה תקן יעבדו?
<איגור סטפנסקי: יעבדו לפי מה שכתוב.
<איגור סטפנסקי: תוך שנתיים אנחנו רוצים לאמץ את תקן IAC כתקן ישראלי ואנחנו נעשה את זה.
<איגור סטפנסקי: אנחנו נדרוש ונעשה.
<איגור סטפנסקי: נבקש את התקציב.
<איגור סטפנסקי: אנחנו כן נעשה את זה.
מיקי רוזנטל: אתם תתקצבו את זה.
מיקי רוזנטל: הגענו לעניין.
מיקי רוזנטל: נרשם בפרוטוקול שאתם תתקצבו את העניין של התקן הישראלי.
<איגור סטפנסקי: אני כסגן מנהל מינהל החשמל לא יכול לתקצב.
<איגור סטפנסקי: אנחנו נבקש תקציב ממשרד האוצר.
<שבתאי אלבוחר: הוא לא יכול להתחייב.
<בוריס שוורץ: מכון התקנים לא מאמץ תקנים בהתנדבות.
<בוריס שוורץ: על כל דבר הוא דורש מימון.
מיקי רוזנטל: למרות שאני לא מבין כלום, את זה הבנתי מהר.
<נעה בן שבת: יש תוספת ראשונה שיש בה גם טבלה וגם שלושה איורים.
<נעה בן שבת: צריך לתקן את ההפניות לסעיפים.
<נעה בן שבת: צריכה להיות תקנה 1, תקנה 13 ותקנה 15(ד).
<נעה בן שבת: אחרי כן יש תוספת שנייה שבה טבלה ובה רשימה של ציוד המגן בנוסף לקיצורים של התקנים, של הגורמים שמוציאים את התקנים.
מיקי רוזנטל: מספיק שאמרת זאת לגבי הטבלאות המצורפים.
מיקי רוזנטל: לא צריך לקרוא את כל זה.
מיקי רוזנטל: לפיכך אנחנו נצביע עכשיו על התקנות, והכל בידי.
מיקי רוזנטל: אם אני לא מרים את היד, אין תקנות אחרי שעבדתם עליהן כל כך הרבה זמן.
מיקי רוזנטל: בעד – 1
מיקי רוזנטל: קודם כל, תבורכו.
מיקי רוזנטל: אנחנו מאשרים את התקנות.
מיקי רוזנטל: צאו לדרך ותצליחו בדרכם בעניין הזה.
<נעה בן שבת: ואל תשכחו את התקן הישראלי.
מיקי רוזנטל: ואל תשכחו את התקן הישראלי.
<שבתאי אלבוחר: עכשיו יש לנו עוד סט.
<נעה בן שבת: אם אפשר לבקש הסבר קצר על התקנות.
מיקי רוזנטל: תסביר לנו למה הן נועדו.
<איגור סטפנסקי: אני מאפשר זאת לבוריס כי הוא היה יושב ראש ומוביל את ועדת המשנה שהכינה את הטיוטה ואת רוב העבודה בהעמסת מוליכים.
<איגור סטפנסקי: יש לנו תקנות ישנות.
מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים הסבר קצר למה זה נועד ומה התכלית.
<בוריס שוורץ: למעשה השוני הגדול בהצעה החדשה, ברביזיה, נובע מכך שהטבלאות של ההעמסה השתנו.
<בוריס שוורץ: כלומר, בתקנות הקיימות, טבלאות העמסה, יש להן מספרים מסוימים.
<בוריס שוורץ: אני לא רוצה להיכנס לפרטים.
<בוריס שוורץ: היו שם דברים עד לחתך מסוים של מוליכים ומעבר לכך, לא היו ערכים להעמסה המותרת, ואנחנו למעשה לקחנו תקן אירופאי IAC ותרגמנו את טבלאות ההעמסה שמופיעות בתקן האירופאי, התאמנו אותן לתנאים בארץ מפני שהטבלאות בנויות בטמפרטורה של אירופה, 25 מעלות באוויר ועשרים מעלות באדמה.
<בוריס שוורץ: אנחנו תרגמנו את זה לתנאים בארץ, 35 מעלות באוויר ושלושים באדמה.
<בוריס שוורץ: זה אחד הדברים.
<בוריס שוורץ: כל השאר למעשה מבחינת ערכים של העמסה המותרת בכבלים נשאר כמו בתקן האירופאי.
<בוריס שוורץ: הכנסנו כמה שינויים נוספים שנובעים מנוסחת החישוב של בחירת ההגנה לרמת העמסה המותרת שלמעשה תביא לניצול טוב יותר של כבל בחתך נתון.
<בוריס שוורץ: כלומר, התקנות הישנות טיפה החמירו וזה הביא לכך שלמעשה לא מיקסמנו את הניצול האפשרי של אותם מוליכים שעדכנו במתחם.
<בוריס שוורץ: כרגע על ידי שינוי נוסחאות אנחנו נמצה טיפה יותר את היכולת של אותם מוליכים.
<נעה בן שבת: בלי סיכון של קצר.
<בוריס שוורץ: לא.
<בוריס שוורץ: אנחנו עדיין בתחום הבטוח.
<בוריס שוורץ: אורך החיים ורמת הבטיחות של המתקן לא תיפגע.
<בוריס שוורץ: בנוסף, הכנסנו גם ערכים של זרם גבוה, שזה משהו מקצועי שהיה חסר והיה צריך ללכת לטבלאות ולחפש.
<בוריס שוורץ: כרגע זה מופיע בתקנות וזה מאפשר לבעלי מקצוע שעוסקים בבחירת מוליכים והגנות על מוליכים, למעשה כל המידע מצוי כאן.
מיקי רוזנטל: איך המידע הזה יגיע לידי אנשים שבפועל מתקינים ופועלים בתחום?
<איגור סטפנסקי: אנחנו מפרסמים.
<איגור סטפנסקי: חוץ משזה יפורסם בקובץ תקנות, אנחנו מפרסמים את זה באתר של משרד האנרגיה.
<איגור סטפנסקי: דבר שני, מי שמאוד עוזר לנו בפרסום התקנות זה המוסד לבטיחות וגיהות שהם מפרסמים את הספר הזה ומדפיסים בבית דפוס שלהם.
<איגור סטפנסקי: יש כמה גופים כמו למשל ארגונים ציבוריים כמו התאחדות מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה ששולחים את המידע לכל החברים שלהם.
<איגור סטפנסקי: יש ארגון קבלנים אליו אנחנו שולחים.
<איגור סטפנסקי: יש ארגון חשמלאים.
<איגור סטפנסקי: יש ארגון הנדסאים וטכנאים.
מיקי רוזנטל: אתם אחראים על הפצת המידע.
<איגור סטפנסקי: אנחנו מפיצים והם דואגים שהחברים שלהם יקבלו את זה.
<נעה בן שבת: אתה דיברת על כל הפרטים שמופיעים שעדכנתם.
<נעה בן שבת: האם תוכל לעשות לנו סדר בתוספות?
<נעה בן שבת: התוספת הראשונה היא ערכים, הטמפרטורות.
<בוריס שוורץ: התוספת הראשונה למעשה מביאה מקדמי תיקון.
<בוריס שוורץ: הטבלאות נותנות את רמת העמסה המותרת על המוליכים בתנאי מעבדה, נקרא להם כך.
<בוריס שוורץ: אמרתי, 35 מעלות באוויר ושלושים מעלות בקרקע.
<בוריס שוורץ: מה קורה כאשר אנחנו נמצאים בסביבה שונה?
<בוריס שוורץ: אזי צריך מקדמי תיקון.
<בוריס שוורץ: הטבלה הראשונה מתחילה ממקדמי תיקון כאשר הטמפרטורה האופפת שונה מזו שהזכרנו ומופיעה בהמשך בטבלאות.
<בוריס שוורץ: טבלה מספר 2 מתייחסת לקרקע, ראשונה אוויר, קרקע.
<בוריס שוורץ: לאחר מכן מה קורה כאשר מותקנים מספר כבלים ביחד.
<בוריס שוורץ: הרי הם מחממים אחד את השני ואז כבל שנמצא באמצע נמצא בתנאים הכי קשים וצריך לקחת את זה בחשבון כי אחרת הבידוד שלו ייפגע.
<בוריס שוורץ: כאן מביאים מקדמי תיקון שמאפשרים לעשות תחשיב כמה מותר להעמיס על אותו מוליך כאשר הוא נמצא בשכנות עם מספר מוליכים.
<בוריס שוורץ: כמובן המרחקים ביניהם, גם הם משפיעים על החימום ההדדי ולכן הם מובאים בטבלה ומשפיעים על מקדמי תיקון.
<נעה בן שבת: זאת התוספת הראשונה.
<בוריס שוורץ: התוספת השנייה למעשה מביאה את טבלאות העמסה המותרות בהתאם לחתך החוטים בתנאי המעבדה או בתנאים מוגדרים, תנאים לפי הספר.
<בוריס שוורץ: חייבים להדגיש שכל טבלה למעשה מתייחסת לצורה מסוימת של התקנה.
<בוריס שוורץ: דרך אגב, זה גם כן אחד הדברים שהרחבנו מאוד מפני שהמציאות בשוק ואופן ההתקנה, שיטות הבנייה ושיטות השימוש במוליכים, השתנתה.
<בוריס שוורץ: מתקינים מוליכים, דוגמה, בתוך חלונות אלומיניום.
<בוריס שוורץ: כלומר, צורות התקנה מודרניות שלא היו בתקנות הקודמות ועכשיו צורות ההתקנה האלה מובאות בטבלה של התוספת השלישית שהיא למעשה שולחת אותך.
<בוריס שוורץ: אתה מסתכל על הציור, רואה איך המוליך מותקן ואז אתה בוחר את הטבלה המתאימה בתוספת השנייה שעל פיה אתה בוחר את הזרם המותר באותו מוליך.
<איגור סטפנסקי: פלוס המקדם, באיזה טמפרטורה אמור המתקן לעבוד בו המוליך נמצא.
מיקי רוזנטל: הסתפקנו בהסבר הזה.
<נעה בן שבת: תקנות החשמל (העמסה והגנה על מוליכים מבודדים וכבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13 לחוק החשמל, התשי"ד-1954 (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשי"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': פרשנות הגדרות בתקנות אלה – "זרם" – שיעורי האפקטיבי של הזרם החשמלי(rms).
<נעה בן שבת: "זרם הבדיקה הגבוה" (I2) – זרם השימוט (הפסקה) המובטח תוך זמן המתאים לפי סוג המבטח.
<נעה בן שבת: "זרם העבודה הממושך" (Ib) – הזרם הממושך המרבי שעבורו תוכנן המעגל.
<נעה בן שבת: "זרם העמסת יתר" (Overload Current) – זרם יתר במעגל שאין בו תקלה, הנגרם על ידי העמסת יתר.
<נעה בן שבת: "זרם יתר" (Over CURRENT) - זרם העולה על הזרם הנקוב של המבטח ויכול שיהיה זרם העמסת יתר או זרם קצר.
<נעה בן שבת: "זרם מתמיד" – זרם שגורם, למעשה, לטמפרטורה קבועה של המוליך.
<נעה בן שבת: "זרם מתמיד מרבי" (Iz) – זרם מתמיד של מוליך המעלה את הטמפרטורה של מוליך לטמפרטורה המרבית המותרת בתנאי סביבה אחידים ובצורות ההתקנה המוגדרים בתקנות אלה.
<נעה בן שבת: "זרם מתמיד מרבי מתוקן" I'z)) – ערך הזרם של מוליך המחושב כמכפלה של Iz במקדמי התיקון לפי הטבלאות שבתוספת הראשונה.
<נעה בן שבת: "זרם נקוב" – הזרם שעבורו תוכנן הציוד החשמלי.
<נעה בן שבת: "זרם נקוב של מבטח" (In) – הזרם הרשום על מבטח או הזרם שאליו הוא כוונן.
<נעה בן שבת: "זרם עמידה בקצר" (Short circuit withstand capacity) – זרם הקצר אותו יכולים לשאת המעגל או אמצעי המיתוג, במצב "מחובר", לזמן קצר בהתאם לסוג אמצעי מיתוג.
<נעה בן שבת: "זרם קצר" (Short Circuit Current) (Ik) - זרם יתר מתמיד המופיע כתוצאה מקצר.
<נעה בן שבת: "טמפרטורה אופפת" (Ambient temperature) – הטמפרטורה במעלות צלסיוס בקרבתו המידית של מוליך בזמן שלא עובר בו זרם.
<נעה בן שבת: "כבל" - מוליך יחיד מבודד שיוצר עם מעטה נוסף, או כמה מוליכים מבודדים שאוגדו בתהליך ייצורם במעטה מבדד נוסף משותף.
<נעה בן שבת: "כושר הפסקה" (Breaking capacity) – הזרם המרבי אשר מבטח מסוגל להפסיק מבלי שיגרום להרס למבטח או לסכנה לאנשים ולסביבה.
<נעה בן שבת: "לולאת תקלה" – מסלול זרם קצר ממקור הזינה וחזרה אליו דרך מוליכי זינה, מוליכי הארקה Pe, מוליכי PEN, אלקטרודת הארקה, המסה הכללית של האדמה, הארקת השיטה של מקור הזינה, כולם או מקצתם, שהם מחוברים בטור או במקביל.
<נעה בן שבת: "מבטח" אביזר הגנה להפסקה אוטומטית של זרם יתר במעגל או בקו.
<נעה בן שבת: מבטח יכול שיהיה נתיך או מפסק אוטומטי.
<נעה בן שבת: "מוליך" – גוף המיועד והמתוכנן להעברת זרם חשמלי.
<נעה בן שבת: "מוליך אפס" (N) – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה והנוטל חלק בתמסורת או בחלוקה של אנרגיה חשמלית.
<נעה בן שבת: "מוליך "PEN" (Protective Earth Neutral – מוליך המשמש בו זמנית כמוליך הארקה וכמוליך אפס (Nׂ).
<נעה בן שבת: "מוליך תווך" – מוליך המחובר לנקודת התווך של מקור הזינה.
<נעה בן שבת: "מיתקן חירום" – חלק של מיתקן החשמל כגון קו או מעגל, החייב להמשיך לפעול, למשך זמן מוגדר, בזמן הפסקת הזינה הרגילה וגם בזמן סכנה, כגון שריפה.
<נעה בן שבת: "מ"מר" – מילימטרים מרובעים.
<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי" – מפסק בעל כושר הפסקה של זרם יתר מוגדר, הכולל מנגנון אוטומטי להפסקת מעגל במקרה של זרם יתר, ויכול שיופעל באופן ידני.
<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי זעיר" – מפסק אוטומטי שאינו ניתן לכוונון.
<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי מגביל זרם קצר" – מפסק זרם אוטומטי שאינו מאפשר לזרם הקצר להגיע למלוא עוצמתו הצפויה וזאת על ידי הפסקתו המהירה.