GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: "מפסק מגן" – מפסק המיועד להפסקה אוטומטית מיתקן, ממקור הזינה במקרה של הופעת זרם דלף לאדמה.
<נעה בן שבת: "מקדם תיקון" – מקדם המכמת את ההשפעה של שונות התנאים המעשיים השוררים במיתקן המתוכנן, לעומת אלה ששימשו להגדרת הזרם המתמיד המרבי.
<נעה בן שבת: "מקדם תיקן משוקלל" (c) – מקדם המתקבל על ידי הכפלת מקדמי תיקון הנוגעים לעניין.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכולים להיות כמה מקדמי תיקון שונים.
<בוריס שוורץ: בהחלט.
<נעה בן שבת: "מקור זינה" – גנרטור, שנאי, ממיר, מיישר זרם, תא ראשוני, מצבר או מקור אחר הזן את השיטה, הכול לפי העניין.
<נעה בן שבת: "מתח נמוך" – מתח העולה על מתח נמוך מאוד ואינו עולה על 1000 וולט בזרם חלופי או על 1500 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת הספקה.
<נעה בן שבת: "מתח נמוך מאוד" – מתח שאינו עולה על 24 וולט בזרם חלופי או על 60 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת הספקה.
<נעה בן שבת: "קצר" (Short Circuit) – חיבור בעל עכבה נמוכה יחסית הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות או יותר, שקיים ביניהן הפרש פוטנציאליים במצב תקין.
<נעה בן שבת: "רשת חשמל" – מערכת מוליכים המותקנים על מבדדים או כבל עילי או תת קרקעי או צרור ואבזרים הקשורים בפעולתם, לרבות החיבור למבנה עד להדקי הכניסה למבטח שבכניסה למבנה.
<נעה בן שבת: פרק ב': מבטחים וייעודם כללי לא יתכנן אדם, לא יתקין, לא יבדוק, לא ישנה כוונון ולא יתקן מבטח אלא אם כן הוא חשמלאי בעל רישיון מתאים.
<נעה בן שבת: חובת הגנה כל מוליך חי, בקו או במעגל סופי, שאיננו מוליך אפס (N), מוליך PEN או מוליך תווך מוארק, יוגן על ידי מבטח המגן הן בפני זרם קצר והן בפני זרם העמסת יתר, או על ידי מבטח נפרד לכל יעוד.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) אין צורך בהגנה מפני זרם העמסת יתר, אם מקור הזינה אינו יכול לגרום לזרם העמסת יתר במוליכים או אם המעגל מזין מתקני חירום.
<נעה בן שבת: חתך מוליך אפס (N) יהיה כזה שימנע חימום יתר של מוליך זה.
<נעה בן שבת: אני רוצה לשאול לגבי תקנת משנה (ב).
<נעה בן שבת: זאת תקנה חדשה, נכון?
<נעה בן שבת: היא לא הייתה בתקנות הקודמות, האפשרות לא לדרוש מבטח, הגנה של מבטח.
<בוריס שוורץ: היא הייתה אבל הסיפור של מעגל חירום הוא חדש.
<בוריס שוורץ: כאשר מדובר – סתם דוגמה – על מעגל שמזין משאבות כיבוי אש בבניין, אז יכול להיות מצב שבגלל עומס יתר יכול שאם נשים הגנה, הוא ינתק את מעגל הזינה למשאבה וזאת לא המטרה.
<בוריס שוורץ: לכן נותנים פטור מהגנה, העיקר שהמשאבה תעבוד גם אם מוליך יפגע בסיום הכיבוי.
<בוריס שוורץ: הרי משאבת כיבוי לא עובדת כל הזמן אלא לפרק זמן מאוד קצר.
<נעה בן שבת: המקרים בהם מקור הזינה לא יכול לגרום לזרם העמסת יתר, אתה אומר שזה כבר היה.
<בוריס שוורץ: כאשר אני מזין איזשהו גוף חימום, זאת לא הפתעה.
<בוריס שוורץ: יודעים מה ההספק שלו.
<נעה בן שבת: יעוד המבטח מבטח מיועד לאחד מאלה: להגנה בפני זרם העמסת יתר בלבד (Overload Current).
<נעה בן שבת: להגנה בפני זרם קצר בלבד (Short Circuit Current).
<נעה בן שבת: הגנה בפני זרם יתר ((Over Current – אם הוא מבטח משותף לשני היעודים שבפסקאות (1) ו-(2).
<נעה בן שבת: מבטח להגנה בפני זרם יתר במבטח להגנה בפני זרם יתר יתקיימו כל הדרישות בפרקים ג' ו-ד', לפי העניין.
<נעה בן שבת: פרק ג': מבטח להגנה בפני זרם העמסת יתר בלבד מבטח בפני זרם העמסת יתר בלבד מבטח המגן על מוליך מפני זרם העמסת יתר בלבד, יתאים לכל דרישות אלה: Ib In I'z I2 1.45 X I'z I'z = Iz X c
<נעה בן שבת: אלה שלוש דרישות, המשוקלל, המותאם.
<בוריס שוורץ: המשוקלל, אחרי מקדמי תיקון.
<נעה בן שבת: בנוסחה זו – Ib – זרם העבודה הממושך המרבי.
<נעה בן שבת: In – הזרם הנקוב של המבטח או הזרם שאליו הוא כוונן.
<נעה בן שבת: I2 – זרם הבדיקה הגבוה.
<נעה בן שבת: Iz – זרם מתמיד מרבי.
<נעה בן שבת: I'z – זרם מתמיד מרבי מתוקן.
<נעה בן שבת: c – מקדם תיקון משוקלל.
<נעה בן שבת: יש כאן טבלה שמביאה ערכים של 2I לסוגים שונים של מבטחים שהם נתיך לפי הזרם שיש בנתיך ומפסק אוטומטי זעיר ומפסק אוטומטי הניתן לכוונון.
<נעה בן שבת: אני חוזרת לקרוא בסעיף קטן (ב).
<נעה בן שבת: אם הטמפרטורה השוררת בלוח שמותקן בו המבטח שונה מטמפרטורת הייחוס בתקנים של המבטח – יש להביא זאת בחשבון זמן קביעת גודל המבטח.
<נעה בן שבת: ערכי זרם Iz ניתנים בטבלאות שבתוספת השנייה בהתאם לשיטת התקנתם של מוליכים מבודדים וכבלים, כמתואר בתוספת השלישית.
<נעה בן שבת: הטבלאות חושבו לפי נתונים אלה: הטמפרטורה המרבית המותרת בזרם Iz היא: 70 מעלות צלסיוס - אם הבידוד הוא פי.וי.
<נעה בן שבת: סי (PVC) רגיל או דומיו (להלן – בידוד 70 מעלות צלסיוס).
<נעה בן שבת: תשעים מעלות צלסיוס – אם הבידוד הוא פוליאתילן מוצלב (XLPE) או סוגים של בידוד נטול הלוגנים המתאימים לטמפרטורה זו לפי המפרט הטכני של היצרן (להלן – בידוד תשעים מעלות צלסיוס).
<נעה בן שבת: הטמפרטורה האופפת היא: באוויר – 35 מעלות צלסיוס.
<נעה בן שבת: באדמה – 30 מעלות צלסיוס.
<נעה בן שבת: ההתנגדות התרמית הסגולית של האדמה היא 2.5 מעלות קלווין כפול מטר חלקי ווט (Km/W).
<נעה בן שבת: בתנאים השונים מהאמור בפסקאות (1), (2) ו-(3) יחושב הזרם המתמיד המרבי המתוקן של המוליך I'z כמכפלה של מקדמי התיקון כמפורט בתוספת הראשונה.
<נעה בן שבת: אם מוליך בחתך אחיד עובר מספר קטעים שבהם שוררים תנאים שונים, יחושב הזרם המרבי המתוקן I'z כמכפלה של מקדמי התיקון כמפורט בתקנת משנה (ג).
<נעה בן שבת: זאת אומרת, לכל אחד מהקטעים מתאימים את המתאים להם.
<בוריס שוורץ: לפי התנאים ששוררים.
<נעה בן שבת: לעניין הדרישות המפורטות בתקנת משנה (א), ייבחר הערך הנמוך ביותר של הזרם המרבי המתוקן I'z.
<נעה בן שבת: (ה) מתכנן בעל רישיון חשמלאי מהנדס רשאי לסטות מהערכים המתקבלים מהנוסחאות שבתקנה זו, בתנאי שהוא מבסס עת חישוביו על תנאי ההתקנה והעמסה של המעגל או הקו.
<נעה בן שבת: האפשרות הזאת של חשמלאי מהנדס לסטות, היא חדשה או שהיא הייתה גם קודם לכן?
<בוריס שוורץ: היא הייתה קודם בתקנה מספר 14, רק שהיא הייתה פתוחה לכל מתכנן בלי הבדל ברמתו.
<בוריס שוורץ: אנחנו החלטנו שאכן זאת חריגה מדרישת התקנות.
<בוריס שוורץ: כלומר, בתקנות הישנות כתבו וכתבו ובסוף אמרו שהוא יודע שזה שונה, מותר לי לא לקיים מה שכתוב.
<בוריס שוורץ: כאן אמרנו שמותר אולי, אם הוא מהנדס והוא גם מנמק זאת בחישובים.
<נעה בן שבת: ו.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (ה9, מוליך בעל בידוד שבעים מעלות צלסיוס בחתך 1.5 ממ"ר, יוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב שאינו עולה על 10 אמפר, ומוליך בעל בידוד שבעים מעלות צלסיוס בחתך 2.5 ממ"ר, יוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב שאינו עולה על 16 אמפר.
<נעה בן שבת: כאן אתם מגינים יותר או אתם דורשים יותר בזה שאתם קובעים שזה דווקא המבטח בערך הזה?
<איגור סטפנסקי: למעשה אנחנו אומרים שגם אם אתה רואה שאפשר להסתפק בהגנה נמוכה יותר לשני החתכים האלה, אל תשים הגנה שונה, 10 ו-16 אמפר.
<איגור סטפנסקי: אלו מעגלים בבית, דרך אגב.
<נעה בן שבת: ז.
<נעה בן שבת: מבטח מפני זרם העמסת יתר יכול שיותקן במקום כלשהו במעגל המוגן על ידו, בתנאי שאין לפניו הסתעפות במעלה המעגל או שזרם העבודה הממושך המרבי בהסתעפות נלקח בחשבון בעת בחירת המבטח.
<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות הייתה התייחסות לנושא של הנגישות למבטח, או שזה מובן מאליו שהמבטח צריך להיות מותקן במקום נגיש.
<בוריס שוורץ: ודאי.
<בוריס שוורץ: למעשה לפעמים אתה צריך או לנתק את המעגל כדי לטפל בו או לתפעל אותו.
<נעה בן שבת: אתם חושבים שצריך לציין את זה בתקנות?
<איגור סטפנסקי: אני אומר לכם למה, מכיוון שהמבטח בעצמו הוא מורכב בלוח ויש לקנות לוחות, שם כתוב מאוד ברור שהלוח צריך להיות במקום נגיש ואיזה מרחק צריך להיות בין רצפה למבטח הראשון שהוא הכי נמוך.
<איגור סטפנסקי: מאוד ברור היכן צריך להיות לוח.
<איגור סטפנסקי: המבטח בעצמו לא באוויר אלא הוא בלוח החשמל.
<נעה בן שבת: אתה אומר שההוראות האלה כבר נמצאות בתקנות אחרות.
<נעה בן שבת: סימון מבטח ליד כל מבטח או עליו, יימצא סימון ברור ובר קיימא המציין את הזרם הנקוב שלו – לגבי מפסק אוטומטי הניתן לכוונון – יסומן כאמור זרם הכוונון.
<נעה בן שבת: לגבי נתיכים – יסומן הזרם הנקוב של הנתיכים.
<נעה בן שבת: הגנת מוליכים במקביל אם משתמשים במבטח משותף להגנת מספר מוליכים המחוברים במקביל בפני זרם העמסת יתר, יתקיימו במוליכים כל התנאים שלהלן: הם יהיו מאותו חומר.
<נעה בן שבת: הם יהיו בחתך שווה.
<נעה בן שבת: הם יהיו בעלי אורך שווה.
<נעה בן שבת: אבזרי החיבור שלהם ואופן התקנתם יהיו זהים.
<נעה בן שבת: זרם ההעמסה יתאים לסוג הבידוד העומד בטמפרטורה הנמוכה ביותר.
<נעה בן שבת: הוסף מוליך במיתקן במקביל למוליך קיים, לא יחולו הוראות תקנת משנה (א), ובלבד שיובטח שזרם העבודה בכל מוליך לא יעלה על זרם I'z שלו.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אתם אומרים שאם אתה מוסיף משהו, אתה לא צריך לשנות את המוליכים.
<בוריס שוורץ: להחליף את כל המוליכים.
<בוריס שוורץ: אפשר להשתמש בקיימים.
<נעה בן שבת: פרק ד': מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד, יפסיק את זרם הקצר בכפוף לאמור בתקנה 10.
<נעה בן שבת: כושר ההפסקה של מבטח, יהיה גדול מזרם הקצר המרבי הצפוי לעבור דרכו.
<נעה בן שבת: יכול שהתניה זו לא תחול אם נתקיימו כל אלה: במעלה המעגל מותקן מבטח אחר בעל כושר הפסקה כנדרש בתקנת משנה זו, שיפעל לפני המבטח שכושרו קטן יותר.
<נעה בן שבת: המבטח בעל כושר ההפסקה הקטן ביותר יהיה בעל זרם עמידה שיאפשר להעביר, ללא נזק לעצמו או לסביבתו, את זרם הקצר הצפוי עד להפסקתו על ידי המבטח שמעלה המעגל.
<נעה בן שבת: הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על מוליכים המחברים מקור זינה אל הלוח ובלבד שהקטע שבין מקור הזינה לבין הלוח יהיה קצר ככל האפשר ולא יעלה על 25 מטרים.
<נעה בן שבת: המשך המרבי של זרם הקצר חתך מוליכי המעגל ומבטחו יותאמו כך שבזרם קצר ינותק המעגל על ידי מבטחו תוך זמן שלא יעלה על הזמן המתקבל מהנוסחה שלהלן, אך לא יותר מאשר חמש שניות כנדרש בתקנה 42(א)(2) לתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ"א-1991.
<נעה בן שבת: יש כאן את הנוסחה.
<נעה בן שבת: בנוסחה זו - S – חתך המוליך בממ"ר.
<נעה בן שבת: Ik min - זרם הקצר החד מופעי הצפוי כאשר הקצר מתרחש בנקודה המרוחקת ביותר של המעגל.
<נעה בן שבת: t - משך קיום הקצר, בשניות, שבו מגיע המוליך לטמפרטורה של: 160 מעלות צלסיוס לבידוד 70 מעלות צלסיוס כאשר הטמפרטורה ההתחלתית היא 70 מעלות צלסיוס.
<נעה בן שבת: 250 מעלות צלסיוס לבידוד 90 מעלות צלסיוס כאשר הטמפרטורה ההתחלתית היא 90 מעלות צלסיוס.
<נעה בן שבת: K – מקדם לפי הטבלה המצורפת שיש בה ערך מקדם K ויש פה את החומר המוליך שהוא נחושת או אלומיניום ואת סוג הבידוד לפי בידוד 70 מעלות צלסיוס ובידוד 90 מעלות צלסיוס.
<נעה בן שבת: הערכים הם גבוהים יותר מהערכים שהיו בתקנות הקודמות.
<בוריס שוורץ: זה מה שאמרתי.
<בוריס שוורץ: זה חלק מהעניין.
<נעה בן שבת: כאן אתם מנסים למקסם.
<בוריס שוורץ: כלומר, הסיבולת של המוליכים היא טיפה יותר גבוהה.
<איגור סטפנסקי: אל תשכחו שהתקנות הקודמות הן מ-1992 והטכנולוגיות - בטוח בייצור הכבלים והמוליכים – עלו.
<איגור סטפנסקי: לכן בתקינה בין לאומית נתנו ערכים יותר גדולים שמאפשרים להעביר יותר זרם ויותר חשמל במוליך עם אותו קוטר כפי שהיה קודם.
<נעה בן שבת: כאשר t קטן מ-0.1 שניה או כאשר המפסק הוא מסוג המגביל זרם קצר, ייבחר המבטח אשדר בו הולם החום (Heat Shock) ......
<נעה בן שבת: לא עולה על ערך שמובא כאן בטבלה.
<נעה בן שבת: יש כאן נוסחה שאני אפילו לא יודעת לקרוא אותה.
<נעה בן שבת: בנוסחה זו – I(t) - זרם רגעי המשתנה עם הזמן.
<נעה בן שבת: (....) - ערך הולם החום בהתאם לנתוני יצרן המבטח.
<נעה בן שבת: כאשר משך קיום הקצר (t) כהגדרתו בתקנת משנה (א) עולה על 5 שניות, יש להתקין להגנה בפני זרם קצר לאדמה, בנוסף למבטח, גם מפסק מגן.
<נעה בן שבת: מפסק המגן שיותקן כאמור יהיה כזה שלולאת התקלה תאפשר פיתוח זרם תקלה שהוא פי עשר לפחות מזרם ההפעלה של מפסק המגן.
<נעה בן שבת: מפסק מגן כאמור יהיה בעל כושר הפסקה מזערי של זרם הקצר לאדמה הצפוי בתחילת המעגל.
<נעה בן שבת: זרם העמידה של מפסק המגן יעמוד בדרישות תקנה 9(ב)(2).
<נעה בן שבת: פרק ה': מיקום מבטח הגנה ומיקומה בהסתעפות מבטח להגנה בפני זרם העמסת יתר ומבטח להגנה בפני זרם קצר יותקנו בכל הסתעפות של מעגל זה חלה הקטנה בכושר ההעמסה של המוליך עקב הקטנת חתכו, שינוי אופן התקנתו או שינוי סוג הבידוד.
<נעה בן שבת: קיים במעלה מעגל מבטח בפני זרם קצר, המגן עד לסיום המעגל על המוליכים שבהם חלה הקטנת כושר ההעמסה, אין חובה להתקין הגנה נוספת בפני זרם קצר בלבד.
<נעה בן שבת: בהסתעפות כמתואר בתקנת משנה (א) שאורכה אינו עולה על שלושה מטרים ושאופן התקנתה מקטין עד לסבירות מזערית היווצרות קצר, אין חובה להתקין הגנה נוספת בפני זרם קצר בלבד.
<נעה בן שבת: בהסתעפות כמתואר בתקנת משנה (א) יכול שהמבטח בפני זרם העמסת יתר בלבד ימוקם במקום כלשהו במעגל, בתנאי שאין כל הסתעפות בין נקודת ההקטנה של כושר ההעמסה לבין המבטח.
<נעה בן שבת: במעגל של דירת מגורים, המוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב של 16 אמפר, יכול שיסתעף ממוליך בחתך של 2.5 ממ"ר, מוליך בחתך של 1.5 ממ"ר לתאורה בלבד, בתנאי שהזרם הצפוי בהסתעפות אינו עולה על 10 אמפר.
<נעה בן שבת: רציתי לשאול לגבי 11(ג).
<נעה בן שבת: אתם כאן מחריגים התקנת מפסק לזרם קצר בהסתעפות קצרה.
<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות היה תנאי שאין שם חומר דליק.
<נעה בן שבת: האם זה דבר שבכוונה הורדתם?
<נעה בן שבת: האם לא נחוץ לציין אותו?
<בוריס שוורץ: ברגע שאנחנו כותבים בתנאי שיש סבירות מזערית להיווצרות קצר, למעשה אמרנו הכול.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה כולל את כל התנאים.
<בוריס שוורץ: אם אין קצר, גם יש חומר דליק, לא יקרה כלום.
<בוריס שוורץ: אם יש סכנה של נזק כלשהו, ברור שאסור להשאיר אותו בלי מבטח.
<נעה בן שבת: איסור התקנת מבטח לא יותקן מבטח במקומות אלה: במוליך PEN.
<נעה בן שבת: במוליך האפס (N) אלא אם כן המבטח מפסיק בו זמנית את יתר מוליכי המופעים.
<נעה בן שבת: במוליך חיבור לפס השוואת פוטנציאלים.
<נעה בן שבת: במעגל משני של משנה זרם.
<נעה בן שבת: במעגל עירור של גנרטור או מנוע לזרם ישר.
<נעה בן שבת: במעגל המזין התראה חיוני כגון צופר או מעגל פיקוד שהפסקתו כרוכה בסכנה.
<נעה בן שבת: אולי אלה הוראות של מתקני חירום ואולי מיותר להוסיף את זה.
<נעה בן שבת: הוספנו את זה כ-(7) אבל אולי זה מיותר.
<בוריס שוורץ: כאן מדברים על צופר.
<בוריס שוורץ: אני דיברתי על משאבות.
<בוריס שוורץ: שם עדיין צריך אבטחה נגד קצר.
<נעה בן שבת: כאן זה התקן התרעה.
<בוריס שוורץ: זה לא עומס.
<נעה בן שבת: בסדר.
<נעה בן שבת: אם כן, זה נשאר.
<נעה בן שבת: פרק ו': שונות בדיקה לפני הפעלה ראשונה או שינוי יסודי בעל רישיון חשמלאי בודק כמשמעותו בסימנים י' עד י"ב לתקנות החשמל (רישיונות), התשמ"ה-1985, יבדוק הגנה של מוליך מבודד או של כבל, לפני הפעלה ראשונה של המיתקן או לאחר שינוי יסודי בו.
<נעה בן שבת: לעניין זה, "שינוי יסוד" – שינוי בחתך המוליכים, בחומר המוליכים, בבידוד המוליכים, במספר המוליכים המותקנים במובל, בצורת ההתקנה או בתנאי הסביבה.
<נעה בן שבת: בבדיקה כאמור יש לבדוק ולוודא כי במיתקן מתקיימות דרישות תקנות אלה.
<נעה בן שבת: תוצאות הבדיקות יירשמו ויימסרו לבעל המיתקן, למחזיקו, למפעילו ולאחראי על המיתקן ויישמרו בידם במשך תקופת פעילות המיתקן.
<נעה בן שבת: כאן בעצם הטלתם הרבה חובות על הבודק.
<נעה בן שבת: קבעתם איזה רישיון צריך להיות לו וגם הטלתם עליו חובות מאוד מפורטות.
<בוריס שוורץ: זה לא שונה משאר התקנות.
<בוריס שוורץ: אם חוזרים לתקנות הקודמות – זאת דוגמה קלאסית למה מחקנו בדיקה חשמלית.
<בוריס שוורץ: כאן זאת בדיקה חשמלית של מעגל חדש, של מוליכים חדשים.
<בוריס שוורץ: שם אין מה לבדוק.
<בוריס שוורץ: שם אנחנו עובדים במיתקן שיש לו מתח.
<נעה בן שבת: בדיקה תקופתית במיתקן בעל זרם נקוב העולה על 3 X 160 אמפר יבוצעו, אחת לשנה, בדיקות אלה: כוונון המפסקים האוטומטיים בהתאם לרשום בסימון המבטח.
<נעה בן שבת: בדיקה שהזרם הנקוב של המבטחים מתאים לתכניות המעודכנות של המיתקן בדיקה שחיבורי המוליכים מהודקים היטב ולא נראים עליהם סימני חימום יתר.
<נעה בן שבת: חשמלאי בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן ולייעודו, יבצע את הבדיקות והתוצאות יירשמו ויימסרו לבעל המיתקן, למחזיקו, למפעילו ולאחראי על המיתקן ויישמרו בידם למשך כל תקופת הפעילות של המיתקן.
<נעה בן שבת: גם כאן הוספתם את הבדיקות התקופתיות כדי לוודא.
<איגור סטפנסקי: אנחנו מנסים בכל התקנות החדשות להכניס את הבדיקות התקופתיות מכיוון שזה מה שנדרש.
<איגור סטפנסקי: אנחנו רואים מה קורה.
<איגור סטפנסקי: אם אף אחד לא בודק, אחר כך נכנסים לכל מיני בעיות בפעילות של המיתקן דבר שמסכן את הציבור והמשתמשים במיתקן.
<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות היה גם פרק ג' וגם פרק ד'.
<נעה בן שבת: אני מניחה שפרק ד', חלק מההתאמות שבו נכנסו לתוספת, ופרק ג', ציינת קודם שתקנה 14 הייתה דומה אבל מצאתם שהפרקים האלה מצאו את מקומם במקום אחר בתקנות האלה.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לוודא שהפרקים ההיסטוריים ג' ו-ד' ירדו במכוון.
<איגור סטפנסקי: פרק ד' הוא מקדמי התיקון.
<נעה בן שבת: שזה נכנס לתוספת.
<איגור סטפנסקי: זה בתוספת, כן.
<איגור סטפנסקי: פרק ג', הגנה בפני זרם יתר, דיברנו על הגנות.
<נעה בן שבת: ביטול תקנות החשמל (העמסה והגנה של מוליכים מבודדים וכבלים עד 1000 וולט), התשנ"ג-1992 – בטלות.
<נעה בן שבת: תחילה והוראות מעבר תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר לפעול לפי תקנות אלה החל ביו9 פרסומן.
<נעה בן שבת: תחולה וסייג לתחולה תקנות אלה יחולו על מוליכים מבודדים וכבלים למתח שאינו עולה על מתח נמוך.
<נעה בן שבת: תקנות אלה לא יחולו על - מוליכים מבודדים וכבלים, שאינם חלק ממיתקן.
<נעה בן שבת: רשת חשמל עילית, לרבות חיבורים עיליים ותת קרקעיים מהרשת למבנים.
<בוריס שוורץ: יש לי שאלה שהתעוררה כרגע.
<בוריס שוורץ: אנחנו מדברים על בדיקה תקופתית.
<בוריס שוורץ: אני מדבר על ספק שירות חיוני, לא משנה אם זאת חברת חשמל או בעל רשת ציבורית.
<בוריס שוורץ: התקנה הזאת חלה עליו?
<בוריס שוורץ: אחת לשנה, זאת דרישה שתטיל עלויות על ציבור שאני חושב שהיא מיותרת.
<בוריס שוורץ: לא הייתה כאן כוונה.
<נעה בן שבת: למה שלא יחול?
<בוריס שוורץ: פעם בשנה יש אלפי ארגזים ואלפי מתקנים שאנחנו רוצים בדיקות שהן לא נעשות בתדירות כזאת.
<בוריס שוורץ: מדובר על רשת, להבדיל ממיתקן רגיל, שהוא מתוחזק ומטופל לא תמיד על ידי חשמלאים ובעלי מקצוע.
<בוריס שוורץ: כאן מדובר על חברה מסודרת שעושה תפעול והשגחה באופן שוטף.
<איגור סטפנסקי: אני מסכים עם בוריס.
<איגור סטפנסקי: המשמעות של התקנה לגבי בדיקה תקופתית, באמת היא לא לספק שירות חיוני.
<איגור סטפנסקי: אם אנחנו ניקח את שני מיליון ו-500 אלף צרכנים שיש להם מונה, ופעם בשנה צריך לעשות בדיקה.
<בוריס שוורץ: מישהו יצטרך לשלם את זה, וחבל.
<איגור סטפנסקי: לא רק לשלם.
<איגור סטפנסקי: אי אפשר ליישם את זה.
<נעה בן שבת: וזה עולה על 3 כפול 160 אמפר?
מיקי רוזנטל: אלה המידות של דירה רגילה?
<בוריס שוורץ: 3 כפול 160 אמפר, זה כבר מיתקן.
<בוריס שוורץ: כל רשת הגז שיש ברחוב עולה על זה.
<איגור סטפנסקי: אבל לא התייחסנו במיוחד לדירות מכיוון שזה לא מעשי.
<איגור סטפנסקי: מי שגר בדירה, הוא לא יזמין כל שנה בודק לבדוק.
<איגור סטפנסקי: זה מיועד למקומות ציבוריים, לתעשייה, למפעלים, למלונות, לקניונים, לסופרמרקטים וכולי.
מיקי רוזנטל: חייבים להגדיר את זה.
<איגור סטפנסקי: אולי למעט.
<שבתאי אלבוחר: אולי להוסיף פסקה (ג) האומרת שתקנה זו לא תחול על ספק שירות חיוני.
<שבתאי אלבוחר: נדמה לי שאנחנו השתמשנו בביטוי הזה.
<דפנה גלוק: השאלה הרלוונטית היא האם הוא ספק שירות חיוני או האם מדובר במיתקן שהוא חלק מהרשת.
<דפנה גלוק: יש מיתקנים אחרים שהם רלוונטיים לספק שירות חיוני שאינם?
<בוריס שוורץ: אנחנו מדברים רק על מיתקנים שהם חלק מהרשת.
<בוריס שוורץ: למעשה הרשת נגמרת במונה.
<דפנה גלוק: השאלה אם יש מיתקנים אחרים שחברת חשמל אחראית עליהם או מתחזקת אותם שאינם חלק מהרשת.
<דפנה גלוק: השאלה אם ההחרגה היא החרגה של ספק שירות חיוני או החרגה של מיתקנים שהם חלק מהרשת ולכן יש להם הסדר.
<שבתאי אלבוחר: בעצם הכול הוא חלק מהרשת.
<איגור סטפנסקי: יש כאן את תקנה 18, תחולה וסייג לתחולה.
<איגור סטפנסקי: נאמר בתקנה שתקנות אלה לא יחולו על ובואו נסתכל על מה הם לא יחולו.
<איגור סטפנסקי: הם לא יחולו על מוליכים מבודדים וכבלים שאינם חלק ממיתקן.
<איגור סטפנסקי: והדבר השני, רשת חשמל עילית, לרבות חיבורים עיליים ותת קרקעיים מהרשת למבנים.
<איגור סטפנסקי: זה לא עונה לספק שירות?
<בוריס שוורץ: זה לגבי אופן החישוב של העמסה והתקנת מבטחים.
<איגור סטפנסקי: לא, גם הבדיקה.
<איגור סטפנסקי: התקנות לא יחולו.
<בוריס שוורץ: מוליכים מבודדים וכבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך.
<בוריס שוורץ: אז מוליכים וכבלים, בסדר, אבל מדברים על מבטחים.
<שבתאי אלבוחר: אבל אם זה לא יחול על רשת חשמל עילית, זאת אומרת שאנחנו לא מדברים על ספק חיוני או על כל דבר אחר שיש בידיו רשת חשמל עילי?
<איגור סטפנסקי: 14(א)(3) למשל, בדיקה לחיבורים מוליכים, זה בסדר.
<איגור סטפנסקי: זה ה-18(ב).
<איגור סטפנסקי: אבל יש כאן כוונון מפסקים אוטומטיים.
<בוריס שוורץ: גם סימון מבטחים.
<בוריס שוורץ: גם החיבורים וסימנים.
<בוריס שוורץ: כלומר, אתה צריך לעשות בדיקה ויזואלית.
<איגור סטפנסקי: באופן אישי אני בעד להוסיף כאן בתחולה וסייג לתחולה את פסקה (3) ולכתוב שזה לא שייך למיתקנים של ספק שירות חיוני.
<נעה בן שבת: יש לנו הגדרה של ספק שירות חיוני?
<איגור סטפנסקי: אנחנו נכניס.
<איגור סטפנסקי: ספק שירות חיוני הוא מחוק משק החשמל.
<דפנה גלוק: זה כל ספק שירות חיוני?
<איגור סטפנסקי: כל.
<שבתאי אלבוחר: ספק שירות חיוני לפי חוק משק החשמל הוא רק גורם שמחלק ומוליך חשמל.
<שבתאי אלבוחר: הולכה וחלוקה.
<דפנה גלוק: זה לא גם מנהל מערכת?
<שבתאי אלבוחר: זאת לא תחנת כוח.
<שבתאי אלבוחר: זה לא מנהל מערכת.
<איגור סטפנסקי: היום יש לנו בהגדרה הזאת, הספקים הם חברת חשמל ומזרח ירושלים.
<איגור סטפנסקי: כך זה כרגע.
<דפנה גלוק: לצורך העניין, זה לא יצרן חשמל.
מיקי רוזנטל: מה עם תחנות חשמל פרטיות?
<דפנה גלוק: אלה לא יצרנים.
מיקי רוזנטל: הן מוכרות לחברת חשמל.
<דפנה גלוק: ספק שירות חיוני הוא הגדרה שמתייחסת רק למי שמוליך ומחלק חשמל.
<דפנה גלוק: לא למי שמייצר או מוכר.
<נעה בן שבת: אז ההגדרה לא עוזרת לכם.
מיקי רוזנטל: היא כן עוזרת.
<איגור סטפנסקי: היא עוזרת.
מיקי רוזנטל: אם אנחנו אומרים שזה לא חל על ספק שירות חיוני, על מי זה כן חל?
<בוריס שוורץ: כל מי שלא מוגדר ככזה.
<איגור סטפנסקי: ספק שירות חיוני זאת החברה שמעבירה את החשמל ומחלקת אותו, כמו חברת החשמל וכמו חברת חשמל מזרח ירושלים.
<איגור סטפנסקי: מי שלא, למשל מפעלים, קניונים, אפילו הבניין הזה של הכנסת.
מיקי רוזנטל: כאן צריך לעשות בדיקה.
<איגור סטפנסקי: מנהל התחזוקה.
מיקי רוזנטל: אז גם בדירה שלי צריך לעשות פעם בשנה.
<בוריס שוורץ: גודל המתקן הוא קטן.
<בוריס שוורץ: אין לך 160 אמפר.
<איגור סטפנסקי: אם יש לך וילה בה יש 3 פעמים 160 אמפר, אתה חייב.
מיקי רוזנטל: אם לאדם כזה יש וילה, הוא צריך לעשות את הבדיקה פעם בשנה.
מיקי רוזנטל: איך הוא ידע?
מיקי רוזנטל: שאלתי אתכם אם אנחנו מפיצים את המידע.
מיקי רוזנטל: אני למשל רוצה לפעול לפי התקנות והחוק אבל אין לי מושג איך להתחיל עם זה.
מיקי רוזנטל: אתם מביאים כאן דרישה, תקנה.
<איגור סטפנסקי: איך מפרסמים כל חוק אחר?
<איגור סטפנסקי: איך אני יודע שצריך משהו בתחבורה?
<איגור סטפנסקי: אין לי מושג, עד שהמשטרה לא תגיד לי או מישהו אחר.
<נעה בן שבת: יש כאן בעיה.
<נעה בן שבת: אני דילגתי על סעיף 15 כי הייתה בעיה במספרי הסעיפים.
<נעה בן שבת: בסעיף 15 יש את האחריות.
<נעה בן שבת: 15.
<נעה בן שבת: אחריות החובה שמוטלת לפי תקנות אלה, יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, על מתקינו, על בודקו, על בעליו, או על מפעילו, הכול לפי העניין, והוא אם אין כוונה אחרת משתמעת.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו או מטילים חובה על הבודק שהגיע ובדק ולא בדק כמו שצריך.
מיקי רוזנטל: בנו וילה ומי שתכנן עשה את רשת החשמל והוא אחראי שזה יפעל.
מיקי רוזנטל: אחרי שנה הוא כבר לא אחראי על זה.
<שבתאי אלבוחר: לכן זה צריך להיות גם בעל המיתקן.
<שבתאי אלבוחר: צריכות להיות אחריויות שונות בגלל המצב הזה.
<שבתאי אלבוחר: מישהו שתכנן כבר עוזב, מישהו שבנה עוזב, מישהו שגר או בעל המקום - יש לו אחריות.
<שבתאי אלבוחר: אנחנו מדברים על מצב בו אי אפשר להסיר את הידיים ממנו.
<שבתאי אלבוחר: לכן צריכים את האחריות הזאת.
<שבתאי אלבוחר: יכול להיות שאולי המשרד יכול לפרסם ברגע שהתקנות ייכנסו לתוקף, ברגע שהשר יחתום על התקנות לקראת פרסום ברשומות, להודיע באתר האינטרנט שיש לנו תקנות חדשות שמטילות אחריות.
מיקי רוזנטל: הדוגמאות הן דוגמאות מהחיים.
מיקי רוזנטל: אם לאדם יש מפעל ויש לו ציוד חשמלי, מן הסתם הוא ידאג לבדוק את זה פעם בשנה, מה גם שיש שם חשמלאי רלוונטי.
מיקי רוזנטל: אני מדבר על מיתקנים שאין בהם תפעול שוטף של הדברים האלה, הם לא מייצרים שום דבר, ואני מבין שיש כאלה.
<איגור סטפנסקי: איך יודעים על דרישות כבאות?
<איגור סטפנסקי: ועד הבית יודע מה נדרש מבחינת הכבאות?
<איגור סטפנסקי: הוא לא יודע.
מיקי רוזנטל: הוא יודע.
<איגור סטפנסקי: מאיפה הוא יודע?
מיקי רוזנטל: רוב ועדי הבתים חברים באגודה לתרבות הדיור והאגודה לתרבות הדיור מחלקת להם חומר ומידע והמידע מגיע אליהם.
מיקי רוזנטל: לרובם, לרוב האנשים.
מיקי רוזנטל: לכן זאת דרך להגיע.
<איגור סטפנסקי: מצוין.
<איגור סטפנסקי: אני יכול להבטיח שאני אשלח את קובץ התקנות ואת הידיעה שיש תקנות לאגודה לתרבות הדיור.
<איגור סטפנסקי: בכלל, אני אקח את זה להפצה ואני אשלח זאת גם אליהם כדי שידעו וישלחו למי שהם רוצים.
<נעה בן שבת: רוב הבתים המשותפים הרגילים, זה לא חל עליהם.
<נעה בן שבת: הם לא בגודל המיתקן הזה.
<נעה בן שבת: בית משותף רגיל גם אם יש בו 18 דירות או 40 דירות.
מיקי רוזנטל: במגדל.
מיקי רוזנטל: בניין בו יש שלושים קומות וחמישים דירות, המתח לא מגיע.
<איגור סטפנסקי: בניין רב קומות, מי שמנהל את העסק בבניין רב קומות צריך לעשות בדיקה תקופתית מכיוון שהלוח שלו הראשי, אני חושב שלא פחות מ-160 אמפר.
<איגור סטפנסקי: שוב, הפרסום הוא פרסום וכל רעיון מבורך.
<איגור סטפנסקי: אני לא חשבתי על זה אבל אני אשלח לאגודה לתרבות הדיור.
<אלכסנדר רודיאק: מתכנן המיתקן, כולל וילה עליה אתה מדבר, ברגע התכנון, בגלל שהוא חייב ואחרי על הנושא, הוא חייב למסור את המידע למי שהוא מוסר את הווילה, לבעל הווילה.
<דפנה גלוק: יש טעם להוסיף הוראה שמחייבת את המתכנן לשים הודעה על הארון שמיידעת את בעל המיתקן שנדרשת בדיקה?
<אלכסנדר רודיאק: כן.
<נעה בן שבת: זה יכול להועיל.
מיקי רוזנטל: זה יכול לפתור את העניין ואני מציע שנוסיף את זה בתקנות.
מיקי רוזנטל: על ארון החשמל לצורך העניין יופיע שהמיתקן הזה צריך בדיקה של פעם בשנה לפי הוראות אלה ואלה.
מיקי רוזנטל: אז לפחות אנשים ידעו שמישהו צריך לבדוק את זה.
<איגור סטפנסקי: באחריות אפשר להוסיף שעל מתכנן המיתקן או לא רק מתכנן אלא יכול להיות מתקין, יש חובה להעביר את המידע למשתמש על עמידת המיתקן בתקנות החשמל.
מיקי רוזנטל: אני אומר שעל המיתקן עצמו תהיה הודעה מפורשת שמיתקן זה חייב לעבור בדיקה תקופתית של פעם ב-.
<דפנה גלוק: או בנהלים.
<איגור סטפנסקי: אנחנו מדברים עכשיו על כבלים ומוליכים והעמסת מוליכים.
<איגור סטפנסקי: אי אפשר לתת את המדבקה רק על התקנות האלה.
<איגור סטפנסקי: באותו בניין רב קומות יש גנרטור.
<איגור סטפנסקי: לפי תקנות גנרטורים הוא חייב להיבדק כל חמש שנים בדיקה תקופתית.
<איגור סטפנסקי: יש בתים רבי קומות להם יש בריכה שלהם ולפי תקנות מיתקן חשמל בבריכות חייבים כל שש שנים לבדוק בדיקה תקופתית.
<נעה בן שבת: אבל אלה מי שיש להם מיתקן מיוחד וכאן אין להם מיתקן מיוחד.
<נעה בן שבת: כל התקנות האלה חלות על מבטחים במיתקנים של מתח נמוך.
<נעה בן שבת: זה לא שיש להם איזה אמצעי מיוחד כמו שאתה אומר, גנרטור או בריכה.
<איגור סטפנסקי: אין לי בעיה.
<איגור סטפנסקי: בסדר גמור.
מיקי רוזנטל: למה זה מפריע?
מיקי רוזנטל: זה אפילו לא מסרבל שתהיה הודעה על כך.
<נעה בן שבת: זה רק לגבי חובת הבדיקה התקופתית.
מיקי רוזנטל: רק לגבי זה.
מיקי רוזנטל: כדי שבשגגה אנשים לא יעשו וחלילה יקרה משהו.
<איגור סטפנסקי: זה גם יהיה אימפוט שבן אדם ידע שיש את תקנות החשמל ואולי חוץ מזה יש עוד משהו שצריך לבדוק.