GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: חברים, אנחנו אמורים לשמוח שאנחנו מסיימים פארסה של 35 שנה.
שולי מועלם-רפאלי: איזה זכות?
חיים כץ: מאחר ואת חברת כנסת כבר עשרה חודשים ואת יודעת שבוועדה הזאת סיימה פארסה של 62 שנה אז 35 שנה קטן עלינו.
שולי מועלם-רפאלי: קטן עליך.
מיקי רוזנטל: חבר הכנסת מרגי, סליחה שהפרעתי.
מיקי רוזנטל: רק רציתי להבין באמת מה זה.
יעקב מרגי: אדרבה, אתה מכניס אותנו לאווירה.
יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה לוילמה ששמה את זה על סדר היום.
יעקב מרגי: בכהונתי כשר לשירותי דת הנושא בא בעקבות עתירה כפי שהזכירו.
יעקב מרגי: אנחנו כמשרד תמכנו בכך ואני חושב שהדבר מתבקש.
יעקב מרגי: עובדי המועצות היו בבעיות משמעת נתונים או לוועדה פריטטית כזו שאתם יודעים מה גורלם ואיך מה שרוצים ואיך מה שיהיה.
יעקב מרגי: אני חושב שהגיע הזמן שזה יהיה תחת - - - היה ויכוח בין נציבות שירות המדינה לבין - - - אם זה יהיה כמו עובדי שירות המדינה.
יעקב מרגי: הם שאפו לדחוף אותם לשלטון המקומי.
יעקב מרגי: אני לא האמנתי בזה, אבל כדי לחלץ את העתירה אמרתי שאני מוכן לבדוק, בואו נבדוק עם השלטון המקומי.
יעקב מרגי: מאחר ואני יודע את המחלות של הסוגיה הזו גם בשלטון המקומי, ולפעמים בסוגיה כזאת יכול להיערך עיוות דין של שמונה שנים ועשר שנים.
יעקב מרגי: קיבלתי תלונה על שתי עובדות במועצה מקומית ירוחם שהן כבר מושעות.
יעקב מרגי: הן כבר הפסיקו לקבל את חצי המשכורת שהיתה להן והנושא אפילו עוד לא בורר בבית-הדין.
חיים כץ: יש הגבלה לזמן השעיה?
יעקב מרגי: אין, אבל נגרם לה עוול.
מיקי רוזנטל: הם לא כפופים לשום דבר.
אורי מקלב: - - -כמה חודשים ואז זה חצי משכורת.
חיים כץ: הוא היה שר, הוא יודע - תאמין לי.
חיים כץ: גם לא אומרים שבחו של בן-אדם לפניו, הוא גם נבון מאוד.
יעקב מרגי: הסוגיה הזאת מתבקשת, היא חשובה.
יעקב מרגי: דווקא בגלל שזה הולך לעבור הייתי רוצה לומר שנציבות שירות המדינה חייבת לקחת את זה ברצינות למרות שזה נכפה עליהם.
יעקב מרגי: צריך לדאוג לכך שהנישה הזאת תהיה גם מתוקננת כדי שזה לא יהיה אות מתה ושאם תגיע לשם סוגיה או תלונה זה יתברר באותו קצב ואני לא רוצה להטיל דופי בשום מערכת.
יעקב מרגי: לכן, אני חושב שצריכים את התקנים ואת המשאבים וצריכים לעשות זאת.
יעקב מרגי: אני חושב שהגיע הזמן.
יעקב מרגי: אני לא מבין למה את אומרת 35 שנה.
יעקב מרגי: אני חושב שמאז שחוקק חוק שירותי הדת היהודים זה היה צריך לקום.
<מיקה קונר קרטן: מאז התיקון המדינה צריכה - - -
<מיקה קונר קרטן: מהתנועה לאיכות השלטון.
חיים כץ: פה אצלנו בוועדה אף אחד לא מדבר אם הוא לא מקבל רשות דיבור.
<מיקה קונר קרטן: הוא פנה אליי.
חיים כץ: הוא יכול לפנות, הוא לא נותן פה.
יעקב מרגי: אני חושב שאכן התיקון הוא מתבקש והלוואי שזה יתבצע כפי שצריך בקצב הנכון כדי שלא ייגרם מצד אחד, לא עיוות דין לעובד, וגם למערכת.
יעקב מרגי: אם יש עובד שסרח שהמערכת תדע להקיא אותו.
<אלדד מזרחי: שמי אלדד מזרחי ואני יושב-ראש המועצה הדתית תל-אביב, נציג המועצות הדתיות לצורך הדיון הזה.
<אלדד מזרחי: רציתי רק להעיר שסעיף 13 לחוק שירותי הדת מדבר על נושאים של משמעת, מינויים וגמלאות.
<אלדד מזרחי: אנחנו עוסקים פה היום בעניין המשמעת.
<אלדד מזרחי: העניין הוא שבשנת 75' נחתם הסכם קיבוצי שהחילו את חוקת העבודה של העובדים ברשויות המקומיות על עובדי המועצות הדתיות.
<אלדד מזרחי: זאת אומרת שעובדי המועצות הדתיות - מעמדם כמו עובדי הרשויות המקומיות.
<אלדד מזרחי: מה שאנחנו עושים פה היום - מחילים את חוק המשמעת של עובדי שירות המדינה על עובדי המועצות הדתיות שהם בעצם כמו עובדי רשויות מקומיות.
<אלדד מזרחי: יכול להיות שהיה צריך לבחור נניח להחיל את חוק המשמעת של השלטון המקומי דווקא.
<אלדד מזרחי: כי למשל, נושא הגמלאות, חוקת העבודה, ההסכם הקיבוצי הזה של שנת 75' מדבר שעובדי המועצות הדתיות לכל דבר ועניין הם כמו עובדי רשות מקומית ומכוח זה גם חוק הגמלאות חל על עובדי מועצות דתיות בגלל שמכוח חוקת העבודה הוא חל גם על עובדי רשויות מקומיות.
חיים כץ: מה זה אומר מה שאמרת?
<אלדד מזרחי: אני בא לומר שמצד אחד עובדי המועצות הדתיות - חלק ממעמדם הוא כמו עובד רשות מקומית, וחלק מהחובות או הזכויות, או אני לא יודע איך לקרוא לזה, הוא בעצם כמו עובד מדינה וזה מישמש גדול.
חיים כץ: בחוק הגמלאות מה ההבדל?
<אלדד מזרחי: אין הבדל בחוק הגמלאות.
חיים כץ: אז אין הבדל.
חיים כץ: אם אין הבדל אז מה אתה רוצה?
<אלדד מזרחי: כן, אבל לגבי משמעת יכול להיות שיש הבדלים.
מיקי רוזנטל: למה אתה מעיר את זה?
מיקי רוזנטל: אתם לא רוצים בזה?
<אלדד מזרחי: לא, הפוך.
<אלדד מזרחי: אני רוצה לומר אולי מילה מקדימה שלא אמרתי.
<אלדד מזרחי: אני חושב שזה דבר מאוד מאוד חשוב, כמי שמשמש בהנהלה של רשות מקומית, שיסדירו את נושא המשמעת אחת ולתמיד, ואני מברך את מי שהיה צריך לעשות את הצעד הזה ועשה את זה סוף סוף.
<אלדד מזרחי: אבל אני אומר, להסתכל קדימה ולראות.
<אלדד מזרחי: הרי עובדי המועצות הדתיות בעצם אין להם אבא ואין להם אימא בסופו של דבר.
מיקי רוזנטל: הנה, מאמצים אתכם.
<אלדד מזרחי: אנחנו בעצם מנציחים את הבלבול ואת המישמש בנושא.
<אלדד מזרחי: זה מה שאני בא להעיר, אנחנו מנציחים את הבלבול ואת המישמש.
<אלדד מזרחי: אני אומר, טוב אם נאשר את זה ויפה שעה אחת קודם בעניין המשמעת.
אורי מקלב: על החלק הזה, בנקודה הזאת, האם יש הבדל?
אורי מקלב: הבנו שבגמלאות אין הבדל בין חוק המשמעת ברשויות המקומיות לבין - - -
חיים כץ: בגדול אין הבדל בכלום.
אורי מקלב: השאלה היא האם בדברים אחרים יש הבדל.
חיים כץ: אין הבדל בכלום.
אורי מקלב: עבירת משמעת בין אם אתה עובד מדינה ובין אם אתה עובד - - -
<נעה בן שבת: יש הבדלים קטנים.
חיים כץ: יש הבדלים מינוריים, לא משהו קרדינלי.
<אלדד מזרחי: יש ניואנסים מי ממנה את התובע, או דברים מהסגנון.
<נעה בן שבת: יש גם סמכויות, האם אי-התשלום הארנונה הוא הפרה בפני עצמו, עבירת משמעת - - -.
<נעה בן שבת: זו לא השאלה, אבל אני חושבת ש- - -
<אלדד מזרחי: אולי קרוב היום, וזה עוד צעד לזה, שעובדי המועצות הדתיות יהיו אולי עובדי מדינה לכל דבר.
<אלדד מזרחי: יכול להיות שזה הפתרון, אני לא אומר.
חיים כץ: עוד מעט עובדי המדינה יתפללו להיות עובדי מועצות דתיות.
חיים כץ: אל תרוץ.
חיים כץ: לפרוטוקול, איך קוראים לך ומה את עושה.
<זוהר פורת: עו"ד זוהר פורת, הלשכה המשפטית במשרד לשירותי דת.
<זוהר פורת: אני הרפרנטית במשרד לנושא הדין המשמעתי שאני מקווה שיאושר עכשיו ונוכל להתחיל לפעול.
<זוהר פורת: אני רק רוצה לתת תשובה לדברי אלדד.
<זוהר פורת: אכן, חוקת העבודה מתוקף הסכם הקיבוצי של 75' חל עובדי המועצות הדתיות.
<זוהר פורת: פרק י"ג בחוקת העבודה היה אמור לכלול בתוכו גם את הדין המשמעתי, מה שלא קרה מעולם.
<זוהר פורת: בסופו של דבר, התיקון לחוק, סעיף 13 בחוק שירותי הדת שהיה מאוחר - הוא היה ב-78' - לחוקת העבודה היה מודע לעניין הזה ובכל זאת ההחלטה היתה להחיל את חוק המשמעת של עובדי המדינה.
<זוהר פורת: אני רוצה לציין שבמהלך העתירות שהוגשו נבחן גם הנושא של החלת חוק הרשויות המקומיות על עובדי המועצות הדתיות, ובסופו של דבר הוחלט לחזור לנושא של חוק המשמעת של עובדי המדינה, של שירות המדינה, כך שהנושא הזה נבחן.
<זוהר פורת: הוא לא נסתר מעינינו וזאת ההחלטה שנקבעה.
<זוהר פורת: אנחנו כמובן מברכים עליה מאחר ואנחנו חושבים שבמינהל תקין חייב להיות דין משמעתי לעובדים.
<זוהר פורת: למעשה, עד היום לא היו סנקציות שיכולנו להפעיל.
<זוהר פורת: לא אנחנו, המעסיקים שיכלו להפעיל מול עובדיהם במועצות הדתיות, מלבד פיטורין שזה צריך להיות קצה הסקאלה של הסנקציות.
<זוהר פורת: לכן, אנחנו מאוד מברכים על הצעד הזה.
<זוהר פורת: בימים אלה אנחנו יושבים יחד עם נציבות שירות המדינה.
<זוהר פורת: לאחר אישור ההחלטה נבנה נוהל, נפרסם אותו בחוזר מנכ"ל ונצא לדרך.
<מיקה קונר קרטן: מיקה קונר קרטן מהתנועה לאיכות השלטון.
<מיקה קונר קרטן: האמת שבעקבות דברי ההבהרה של היועצת המשפטית מהמשרד לשירותי דת זו היתה גם התשובה שאני רציתי לתת לאלדד - שהדברים בעצם כבר לובנו ואין טעם לפתוח אותם כאן כי המחוקק כבר אמר את דברו כמה פעמים בהקשר הזה גם כן.
<אסף רוזנברג: אסף רוזנברג, מנהל אגף המשמעת בנציבות שירות המדינה.
<אסף רוזנברג: אני מצטרף לכל הדוברים.
<אסף רוזנברג: אני רק רוצה לחזק את דברי כבוד השר לשעבר, הרב מרגי.
<אסף רוזנברג: אנחנו באמת בסוף של הליך מאוד ארוך נטלנו על עצמנו - - -
יעקב מרגי: מרגי - - -
חיים כץ: הוא טוען שהוא לא מוסמך לרבנות.
יעקב מרגי: אני מקפיד להעיר.
חיים כץ: הוא לא מוסמך לרבנות ואתה נתת לו תואר ואחר כך הוא ישתמש בתואר ותתבעו אותו על זה שהוא השתמש בתואר.
<אסף רוזנברג: ראש המועצה הדתית לשעבר באר-שבע, עסק בקודש.
<אסף רוזנברג: אנחנו בסופו של הליך מאוד ארוך הסכמנו לקחת על עצמנו את האחריות על כל המועצות הדתיות.
<אסף רוזנברג: מדובר פה בעשרות ולמעלה ממאה גופים שכל אחד מהם הוא גוף בפני עצמו.
<אסף רוזנברג: זה פרוצדורה.
חיים כץ: קטן עליכם.
חיים כץ: בכמה אתה רוצה נגדיל לכם את התקנים?
<אסף רוזנברג: בדיוק.
<אסף רוזנברג: בסוגיה הזאת הייתי שמח שיצא מפה גם איזה קול קורא.
<אסף רוזנברג: אנחנו נמצאים בדו-שיח לא פורה מול אגף התקציבים בעניין.
חיים כץ: אתה רוצה שהקריאה תהיה להגדלת תקנים או להעלאת שכר?
חיים כץ: בוא, תסביר לנו מה אתה רוצה.
<אסף רוזנברג: אנחנו מדברים על התקנים כדי שזה באמת יהיה אפקטיבי.
<אסף רוזנברג: בסופו של יום, אנחנו אגף מאוד קטן שאחראי על למעלה מ-200,000 עובדים בשירות הציבורי.
מיקי רוזנטל: כמה אנשים עובדים?
<אסף רוזנברג: יש לנו אגף חקירות שמונה עשרה חוקרים עם מנהל אגף ויש את אגף המשמעת עם עשרים עובדים, מתוכם 14 עורכי דין בלבד.
<אסף רוזנברג: אנחנו אחראים על כ-200,000 עובדים בשירות הציבורי, מאות ארגונים.
מיקי רוזנטל: כמה תלונות אתם מקבלים בשנה?
<אסף רוזנברג: אנחנו פותחים בשנה למעלה מאלף תיקים כנגד עובדים.
חיים כץ: ומה העבירה השכיחה?
חיים כץ: בא לא מסורק לעבודה?
<אסף רוזנברג: 90% מהתיקים הם תיקים פליליים במהותם בתחום טוהר המידות שאם אנחנו לא היינו קיימים הם היו הולכים לערוץ הפלילי, מעבירות מין, זיופים.
חיים כץ: ולמה אתם לא שולחים אותם לערוץ הפלילי?
<אסף רוזנברג: כי הערוץ הפלילי מעדיף שהם יהיו בערוץ - - -
חיים כץ: עזוב בערוץ הפלילי, אתם.
חיים כץ: אם יש עבריין, למה אתם לא מעבירים אותם לערוץ הפלילי?
<אסף רוזנברג: יש נוהל משטרת ישראל בדבר ניתוב תיקים בין ההליך הפלילי להליך המשמעתי.
<אסף רוזנברג: ההליך המשמעתי בשירות המדינה בשונה מהליכים משמעתיים של חברות ממשלתיות או גופים ציבורים אחרים הוא על-פי חוק, הוא לא על-פי הסכם - - -
חיים כץ: כמה זמן לוקח לכם לטפל בנושא?
<אסף רוזנברג: אנחנו מאוד מהירים יחסית.
חיים כץ: מה זה "מאוד מהירים יחסית"?
<אסף רוזנברג: זה לא שנים, זה מספר חודשים.
חיים כץ: מה זה מספר?
חיים כץ: אחד או עשר?
<אסף רוזנברג: זה יכול לנוע בין שבוע למספר חודשים בממוצע.
חיים כץ: מה זה מספר חודשים?
<אסף רוזנברג: אז אני אומר, זה יכול לנוע בין שבוע עד שנה באופן עקרוני כממוצע.
<אסף רוזנברג: אנחנו מאוד מהירים גם בחקירה.
חיים כץ: הוא אמר מספר חודשים, יכול להיות גם 40.
חיים כץ: הוא מודד את זה בחודשים.
שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא הגדיר זמן.
שולי מועלם-רפאלי: הוא אמר לא יותר.
<אסף רוזנברג: לא בכדי התעקשו כולם שהדין המשמעתי שיחול על המועצות יהיה הדין המשמעתי של שירות המדינה ולא דין המשמעתי של העיריות ולא דין משמעתי אחר, משום שנוספים אלינו גופים כל הזמן.
<אסף רוזנברג: אבל בעניין הזה מרוב זה שמטילים עלינו מטלות לאורך השנים, אנחנו גם אחראים על כל נושא חריגות השכר שזה אומר על כל מי שמאשר חריגות שכר.
<אסף רוזנברג: אנחנו פה אחראים על כל הגופים המתוקצבים הנתמכים על-פי חוק יסודות התקציב - עבירת משמעת נפרדת.
חיים כץ: את זה היו צריכים להוריד מכם.
<אסף רוזנברג: את זה הטילו עלינו משום שאף גוף אחר לא עשה את זה, לא יכול היה.
חיים כץ: איפה תפסתם חריגות שכר במשק הישראלי לעובדים?
חיים כץ: עזוב שצעקתם.
<אסף רוזנברג: העמדנו לדין מספר עובדים בעיריית פתח-תקווה, בכמה עיריות.
חיים כץ: מה זה "מספר עובדים"?
חיים כץ: למה, אתה מעמיד לדין עובד שקיבל חריגות שכר?
<אסף רוזנברג: לא שקיבל, מי שאישר את החריגות שכר.
חיים כץ: אה, מספר עובדים שאישרו.
<אסף רוזנברג: נכון.
<אסף רוזנברג: אנחנו מטפלים בלבל העליון של הסמנכ"לים והמנכ"לים שמאשרים.
<אסף רוזנברג: היו חקירות בתעשייה אווירית, בחברת חשמל.
חיים כץ: דבר איתי תעשייה אווירית.
חיים כץ: אני נגוע, בוא דבר איתי.
מיקי רוזנטל: אל תענה, הוא בניגוד עניינים.
חיים כץ: תענה, תענה.
<אסף רוזנברג: תעשייה אווירית - בוצעה חקירה.
<אסף רוזנברג: סמנכ"ל כפי שכבודו יודע פרש במהלך החקירה.
חיים כץ: זה היה טוב או רע?
חיים כץ: אני חושב שזה היה רע לתעשייה האווירית.
<אסף רוזנברג: הוא היה מעל גיל 70, הוא היה פורש גם כך.
חיים כץ: מעניין אותי, אני אגיד לך למה.
חיים כץ: אני רציתי להעלות לך את התקן, אבל אם אתה בא לאדון בחריגות שכר בתעשייה אווירית שחלות על כלל העובדים ומתנהלות כבר ארבעים שנה ואתם באים להעלות דיון כזה אז זה נראה לי לא רציני ולא צריך להעלות לכם את התקן.
חיים כץ: 40 שנה יש חריגת שכר.
<אסף רוזנברג: אנחנו לא מטפלים ברמה של ה-40 שנה, אנחנו מטפלים גם בחברת חשמל באופן פרטני.
חיים כץ: דיברת על תעשייה אווירית.
חיים כץ: באת להנחית לי הנחתה, באת לדבר על החזקת רכב שבאה ההנהלה ואמרה: ואללה, יותר זול לנו לתת אחזקת רכב למה זה לא סעיף של פנסיות.
<אסף רוזנברג: לא את זה חקרנו, חקרנו חריגות שכר לבכירים שניתנו אבל באופן פרטני.
חיים כץ: למה לא קראתם אותם?
<אסף רוזנברג: סיימנו את החקירה בתעשייה אווירית לפני מספר חודשים.
חיים כץ: ומה היו המסקנות?
<אסף רוזנברג: כבר אמרתי.
<אסף רוזנברג: חלק פרשו.
<אסף רוזנברג: יש מישהו שעדיין נמצא אצל - - -, במקום שהוא צריך להיבחן, חשדות יותר חמורים.
<אסף רוזנברג: אבל זה לא המקום.
חיים כץ: תגיד לי אחר כך בצד.
<אסף רוזנברג: באופן עקרוני מה שאני מנסה לומר הוא שההטלה של המשימה הזאת היא אחריות כבדה.
<אסף רוזנברג: מדובר כאן בפריסה ארצית של למעלה מ-2,000 - 3,000 עובדים, ביניהם 500 רבני שכונות, ואנחנו צופים שנקבל ברגע שיבינו שאנחנו כתובת לטיפול בבחינה של טיפול בתלונות שכל האזרחים נחשפים לשירותים האלה, ואנחנו לא מתוקננים בנושא הזה לחלוטין.
<אסף רוזנברג: אז זה נחמד להטיל משימה על אגף קטן, צריך לראות את המשמעות של העניין.
<נעה בן שבת: אם אפשר להגיד מילה אחת, גם על נושא התקן.
<נעה בן שבת: הנושא הזה עלה בעתירה כפי שדובר, בעתירה של בג"צ - כל הנושא של התקן שהוא דיבר עליו.
<נעה בן שבת: כל הטענות האלה נשמעו על-ידי בג"צ שדיבר על האפשרויות השונות שהיו נתונות להחיל את הוראת המשמעת שחלה על הרשויות המקומיות שהיא לא חלה היום על עובדי המועצות הדתיות.
<נעה בן שבת: בג"צ קרא להחיל את החלטת הממשלה בלי להתנות בתנאים לגבי תקציבים ולגבי פעילות נציבות שירות המדינה, ולכן הנוסח גם שבפנינו לא כולל חלקים אחרים שהיו בהחלטת הממשלה שבג"צ אמר שהם לא צריכים להיות חלק מההחלטה על ההחלה.
<נעה בן שבת: ההחלה הזאת לא צריכה להיות מותנית, לא צריכה להיות מותנית כהוראת שעה, היא לא צריכה להיות מותנית בתקציבים, היא לא צריכה להיות מותנית בסמכויות.
<נעה בן שבת: צריך שיהיה דין משמעתי לעובדי המועצות הדתיות ולכך באה ההודעה שבפנינו.
<נעה בן שבת: היא עושה שינויים יותר טכניים.
<נעה בן שבת: היא אומרת שכשאנחנו מדברים על עובד מדינה אנחנו מדברים על עובד מועצה דתית, שירות המדינה - אנחנו מדברים על המועצה הדתית.
<נעה בן שבת: במקום השר, הסמכויות שנתונות לשר, אנחנו מדברים על המנהל הכללי או במקרה שיש ועדה ממונה אז על מי שיש לו את הסמכויות, ממונה בעל סמכות הכרעה או יושב-ראש ועדה ממונה או מורשה החתימה הזמני.
<נעה בן שבת: זה בעיקרי התיקונים.
<נעה בן שבת: החוק מוחל בשינויים האלה ואני חושבת שאלו השינויים העיקריים.
<נעה בן שבת: נקבעה הוראה שאין תחולה רטרואקטיבית.
<נעה בן שבת: עבירות המשמעת הן מיום פרסום ההודעה הזאת ועבירות המשמעת שיידונו לפי החוק הם יהיו ההוראות ש- - -
יעקב מרגי: מהיום והלאה.
<נעה בן שבת: מהיום והלאה.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי להקריא את זה בקיצור.
חיים כץ: יחד עם זה, לפני שאת מקריאה, בשביל שיירשם בפרוטוקול, אני חושב שאם מטילים מטלות נוספות על גוף גדול ורוצים שהן יבוצעו, למרות שאנחנו נאשר את התקנות האלה, אני חושב שצריך להעלות את התקנים על מנת שאכן במקרה הצורך יהיה מי שיבצע אותן.
חיים כץ: זה לא חוכמה שכנסת ישראל תחוקק חוקים ולא יקבעו תקנות ולא יאשרו תקנים, ואנחנו מחוקקים בשביל לחוקק ובשביל הסטטיסטיקה והחוקים האלה לא מקבלים לא תקנות ולא הוראות ביצוע אז על מנת שאכן.
חיים כץ: קודם כל, אני מקווה שלא תהיה עבודה ליחידה הזו, שהם לא יעברו עבירות משמעת.
חיים כץ: יחד עם זה, אם יעברו עבירות משמעת שיהיה מי שיבדוק את זה למען לא יהיה עינוי דין.
חיים כץ: אני מקווה שמשרד האוצר - - - האם יש פה נציגים של משרד האוצר?
חיים כץ: לא מעניין אותם.
<וילמה מאור: הם ביקשו להשתחרר.
חיים כץ: ביקשו להשתחרר.
חיים כץ: יש יום ספורט, משהו?
יעקב מרגי: הם לעסו את זה ואין להם תשובות.
חיים כץ: יחד עם זה, חבל שמשרד האוצר איננו.
חיים כץ: צריך להעלות את התקנים ובלי שום קשר אנחנו נאשר את ההודעה.
חיים כץ: ואם לא יעלו את התקנים אז אתם תבקשו פרמיות או שתכריזו סכסוך עבודה.
חיים כץ: אבל אל תיקחו לעצמכם שכר חריג כי לא יהיה מי שיבדוק את זה.
יעקב מרגי: מי ישפוט את השופטים?
חיים כץ: איך אמר כמעט רבינו מרגי?
חיים כץ: היה חסר לו עוד חמישה חודשי לימודים היה רב.
חיים כץ: הגיע לכנסת לא השלים.
חיים כץ: אני מאוד מקווה שמשרד האוצר יאשר את התקנים ושיהיו תקנים ושהם יהיו מחוסרי עבודה, שלא יעשו פה עבירות משמעת.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לציין וגם אמרו לי שהתקיימה התייעצות כפי שמחייב הדין עם ארגון העובדים היציג, עם ההסתדרות.
<נעה בן שבת: זה נכון, עו"ד פורת?
<זוהר פורת: כן.
חיים כץ: יש פה את נציגי נעמ"ת.
חיים כץ: יש פה נציגים אחרים של ההסתדרות?
חיים כץ: ונערכה התייעצות.
חיים כץ: אז אתה מודה שנערכה.
חיים כץ: אז גם נציג ההסתדרות, נציג הקשר של ההסתדרות, אלי יריב, מאשר שאכן היו דיבורים והיו הסכמות אז אנחנו בטח יכולים לעבור להקראה.
<נעה בן שבת: "הודעה בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות לפי חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א - 1971 בתוקף סמכותה לפי סעיף 13(ג) לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א-1971 (להלן חוק שירותי הדת היהודיים), לאחר התייעצות עם ארגון העובדים ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, הורתה הממשלה כי – חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963 (להלן-החוק) והתקנות לפיו יחולו על עובדי המועצות הדתיות, בשינויים ובהתאמות כמפורט להלן: (1) בכל מקום בחוק - במקום "עובד מדינה" יבוא "עובד מועצה דתית"; במקום "שירות המדינה" ייקראו "מועצה דתית"; ושינויי הדקדוק ייעשו לפי זה; (2) בסעיף 1 לחוק- (א) במקום ההגדרה "השר" ייקראו : ""השר הממונה" – השר הממונה על ביצוע חוק שירותי הדת היהודיים"; (ב) בסופו ייקראו: "תקנות ניהול מועצות"- תקנות שירותי הדת היהודיים (ניהול מועצות), התש"ל – 1970"; (3) בסעיף 31 לחוק, במקום "שר או מנהל כללי" ייקראו: "אחד מאלה, לפי העניין: ראש המועצה הדתית שמונה לפי תקנה 4(א) לתקנות ניהול מועצות (להלן- ראש המועצה הדתית); ממונה על המועצה הדתית בעל סמכות הכרעה שמונה לפי סעיף 6(ב2) לחוק שירותי הדת היהודיים (להלן- ממונה בעל סמכות הכרעה); יושב ראש ועדה ממונה על המועצה הדתית שמונה לפי סעיף 10 ב(ג) לחוק שירותי הדת היהודיים (להלן- יושב ראש ועדה ממונה); מזכיר המועצה שהוא מורשה חתימה זמני לפי תקנה 26א לתקנות ניהול מועצות (להלן - מורשה חתימה זמני)"; (4) בסעיף 32 לחוק, במקום "שר, נציב השירות, היועץ המשפטי לממשלה, מנהל כללי וסגנו לענייני מנהל ומנהל יחידת סמך" ייקראו: "נציב השירות, היועץ המשפטי לממשלה, המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה, יושב ראש ועדה ממונה או מורשה חתימה זמני, לפי העניין"; (5) בסעיף 34(6) לחוק, במקום "המנהל הכללי של המשרד או מי שהמנהל הכללי מינה לכך" ייקראו: "
<נעה בן שבת: ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה, יושב ראש ועדה ממונה או מורשה חתימה זמני, לפי העניין"; (6) בסעיף 35 לחוק, במקום "המדינה" ייקראו "המועצה הדתית"; (7) בסעיף 40(ב) לחוק, במקום "מהשירות" ייקראו "מהמועצה הדתית"; (8) בסעיף 48 לחוק- (א) בסעיף קטן (א) בכל מקום במקום "לשר" ייקראו "למנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה או יושב ראש ועדה ממונה לפי העניין" ובכל מקום במקום "השר" ייקראו "המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה או יושב ראש ועדה ממונה לפי העניין" ואחרי "רשאי" ייקראו "באישור היועץ המשפטי למשרד לשירותי דת"; (ב) בסעיף קטן (ב) במקום "רשאי השר" ייקראו: "המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה או יושב ראש ועדה ממונה לפי העניין"; (ג) בסעיף קטן (ג) במקום "השר רשאי" ייקראו: "המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, ראש המועצה הדתית, ממונה בעל סמכות הכרעה או יושב ראש ועדה ממונה לפי העניין" (ד) במקום סעיף קטן (ד) ייקראו (ד) "הסמכויות הנתונות לפי סעיף זה אינן גורעות מסמכות נציב השירות לפי סעיף 47"; (10) בסעיף 50 לחוק, במקום "המדינה" ובמקום "היחידה" ייקראו "המועצה הדתית"; (11) בסעיף 64 לחוק, במקום "לשר, למנהל הכללי, או לסגנו לענייני מנהל, למנהל יחידת הסמך" ייקראו "למנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, לראש המועצה הדתית, לממונה בעל סמכות הכרעה, ליושב ראש ועדה ממונה או למורשה חתימה זמני, לפי העניין"; (12) בסעיף 68 לחוק, במקום "לפי סעיף 46א לחוק המינויים", ייקראו "לפי חוקת העבודה לעובדים ברשויות המקומיות בישראל"; לעניין זה חוקת העבודה הינה הסכם קיבוצי כללי שנחתם ב- 1.2.60 בין הסתדרות הפקידים עובדי המנהל והשירותים לבין מרכז השלטון המקומי בישראל; (13) סעיף 71 לחוק לא יחול; (14) במקום סעיף 76 לחוק ייקראו:
<נעה בן שבת: "76.
<נעה בן שבת: חוק זה לא יחול על עבירות משמעת שבוצעו לפני פרסום ההודעה בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות.
חיים כץ: מי בעד ההודעה כפי שהוקראה?
חיים כץ: בעד – פה אחד ההודעה בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות, אושרה.
חיים כץ: ארבעה חברי כנסת שהם כל חברי הכנסת שנמצאים פה אישרו את ההודעה.
חיים כץ: סיימנו סאגה של 35 שנה.
חיים כץ: חבל שכך, היה צריך הרבה לפני.
יעקב מרגי: הכנסת מציינת את היום הבינלאומי למניעת אובדנות ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה.
יעקב מרגי: 26 בנובמבר 2013, כ"ג בכסלו התשע"ד.
יעקב מרגי: כדי לא לקפח, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יעקב מרגי: על סדר היום: אנחנו נתייחס לתכנית הלאומית למניעת התאבדות שמוביל משרד הבריאות בשנתיים האחרונות והשרה, חברתי - -
יעל גרמן: חברה ללא ספק, ולא מהיום.
יעקב מרגי: - - משכבר הימים, שהצהירה ותיתן ונתנה לזה דחיפה.
יעקב מרגי: אני מקווה שאנחנו נשמע גם ממנה מיד את ההתייחסות שלה ואת התכניות שלה לגבי התכנית הלאומית למניעת אובדנות, כפי שתוצג פה, במצגת.
יעקב מרגי: יש מסמך שהכינה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
יעקב מרגי: יושבת אתנו מנהלת המחלקה, גברת שירלי אברמי, שתיתן סקירה על המסמך.
יעקב מרגי: מכבד אותנו בנוכחותו גם יושב ראש השדולה למניעת אובדנות בכנסת, חבר הכנסת אברהם מיכאלי.
יעקב מרגי: מכבד אותנו בנוכחותו גם חבר הכנסת שמעון סולומון.
יעקב מרגי: אורחים נכבדים, משרד הבריאות, משרד הרווחה וכל מי שבא, עמותות, גופים, אנחנו נשמע כאן ולא אכביר במילים.
יעקב מרגי: הנושא אמנם מוכר במילות ההקדמה ואנחנו נשמע גם מהשרה וגם מגברת שירלי אברמי.
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את הדיון בדברי השרה, ופה המקום להודות, שמצאה לנכון להודיע לנו שהיא תבוא בעצמה לדיון.
יעקב מרגי: זה רק מראה כמה חשיבות היא מייחסת לזה בסדרי העדיפויות.
יעקב מרגי: כולנו יודעים גם מניסיון שיש הרבה תכניות.
יעקב מרגי: יש צוק העתים, במיוחד במערכת הבריאות שהיום כולנו חפצים לשים אותה על השולחן בראש סדרי העדיפויות של כל משרדי הממשלה.
יעקב מרגי: אני חושב שזה העשור שצריך לשים את מערכת הבריאות בפרונט.
יעקב מרגי: זה בכל זאת נושא חשוב, כואב שהולך וגדל בארץ ובעולם והשרה לקחה את זה לתשומת ליבה ורוצה לתת דחיפות וכאן המקום להודות לה על הנוכחות שלה כאן, בישיבה לציון היום הבינלאומי למניעת אובדות.
יעל גרמן: ראשית, אני רוצה להודות לכבודו, ליושב ראש הישיבה, ממלא מקום אבל יושב ראש הישיבה הזאת, חברי, חבר הכנסת מרגי, על כך שבאמת אתה עומד בראש, על כך שאתה שם את הנושא הזה בראש סדר העדיפות.
יעל גרמן: אתם יודעים, נהוג לומר שצריך כפר שלם כדי להציל ילד אחד, וכך גם במקרה של האובדנות.
יעל גרמן: יושב כאן, לידי, חבר הכנסת מיכאלי, שלמעשה נושא את הלפיד במשך שנים בכנסת, כיושב ראש השדולה.
יעל גרמן: אני רק הצטרפתי.
יעל גרמן: הצטרפתי לכל מי שעושה במלאכה.
יעל גרמן: ככלל, כשאנחנו מדברים על התכנית הלאומית, לבד לא ניתן לעשות אותה.
יעל גרמן: אנחנו עושים אותה בשיתוף פעולה עם משרדי החינוך, הרווחה, קליטה ועליה ואזרחים ותיקים.
יעל גרמן: אנחנו עושים את זה בשיתוף עם משרד ראש הממשלה, שמתעניין בנושא בצורה אישית ואינטנסיבית.
יעל גרמן: אנחנו עושים את זה בשיתוף עם חברי הכנסת, כמו חבר הכנסת סולומון וגם חבר הכנסת טופורובסקי שלא נמצא כאן, ואני משוכנעת שיהיו עוד רבים אחרים, שברגע שישמעו שיש תכנית כזאת הם יצטרפו.
יעל גרמן: עד תום היום הזה יהיו לנו למעלה מ-16 אנשים שינסו להתאבד.
יעל גרמן: קרוב לוודאי שגם יגיעו לבתי החולים.
יעל גרמן: אני מאד מאד מקווה שאף אחד מהם לא יצליח.
יעל גרמן: ברגע שנתחיל את התכנית הלאומית, אנחנו צריכים להביא לידי כאן שיהיו פחות ניסיונות ועד כמה שניתן פחות התאבדויות שמצליחות.
יעל גרמן: הדבר לא בשמיים.
יעל גרמן: בכלל, התאבדות היא לא גזירה משמים.
יעל גרמן: התאבדות היא מעשה של אדם שלפעמים, ברגע מסוים מרגיש שהכל סגור עליו, שהוא נמצא בבור שחור שאין מוצא והוא נוקט בפעולה הזאת שאין לה חזרה.
יעל גרמן: אבל אילו היה מישהו לידו, אם היינו יכולים לאתר אותו 5 דקות, שעה, יום, חודש, שנה לפני כן, אם היינו מושיטים לו או לה יד, אם היינו עושים את הפעולות שניתן לעשות, הוא לא היה מגיע לזה.
יעל גרמן: בעבודה הנפלאה, כרגיל, של מרכז המחקר של הכנסת בראשותה של שירלי אברמי, מציינת שחוקר בשם ריצ'רד סידן ערך ראיון בקרב 515 אנשים שתכננו לקפוץ מגשר הזהב המפורסם בסן-פרנציסקו.
יעל גרמן: קשר שממנו התאבדו מדי שנה 1300 איש.
יעל גרמן: הוא ראיין אותם ושאל אותם מדוע הם רצו לקפוץ, והתברר שזו באמת היתה מצוקה רגעית.
יעל גרמן: שנים אחר כך, כ-16 שנים לאחר מכן, התברר שלמעלה מ-90 אחוז בחיים.
יעל גרמן: זאת אומרת, אנשים שתכננו להתאבד, זה היה מצב רגעי בגלל מצוקה רגעית.
יעל גרמן: ברגע ששינה מישהו את דעתם, ברגע שהיה מישהו לידם או ברגע שהם, לבדם, החליטו שלא להתאבד, זה לא חזר.
יעל גרמן: רוצה לומר – זה בידיים שלנו.
יעל גרמן: אנחנו יכולים למנוע את ההתאבדויות הבאות, לפחות את חלקן.
יעל גרמן: וזו המטרה העיקרית של התכנית הלאומית.
יעל גרמן: לשלב ידיים עם כל הגופים שאחראים לנושא.
יעל גרמן: לאתר בזמן את אלה שמועדים לכם, לטפל בהם.
יעל גרמן: למנוע מהם להגיע לאמצעים קטלניים, בין אם זה כלי נשק או באמת גשר ובהקשר זה, ראיתי היום שסוף סוף, אחרי 11 מתאבדים - -
<קריאה: גשר "מעריב".
יעל גרמן: - - נכון מאד, וגשר בצפת.
יעל גרמן: סוף סוף הקימו מעקה בטיחות, ואני בטוחה שמספר המתאבדים ירד והם לא יחפשו גשר אחר, ממש כמו שלא חיפשו גשר אחר כאשר גשר הזהב נסגר.
יעל גרמן: אנחנו ראינו שבכל העולם, כאשר שמו למטרה ולקחו את זה כמשימה לאומית, כתכנית לאומית על כל המשתמע מכך עם תקציב, עם כוח אדם, עם תכניות, ראינו ירידה משמעותית.
יעל גרמן: ראינו ירידה של עד 40 אחוז בפינלנד, בבריטניה ובגרמניה של 25 אחוז וביפן, שעשו שם פיילוט ב-8 ערים, 50 אחוז ירד.
יעל גרמן: אני חוזרת ואומרת – זה בידינו.
יעל גרמן: אבל ישנה מטרה נוספת לתכנית הזאת, והמטרה היא להסיר את הסטיגמה מעל הנושא.
יעל גרמן: לשים אותו על השולחן ולא ללחוש אותו מתחת לשולחן.
יעל גרמן: לא להתייחס אליו כאל טאבו, שאנשים שיקיריהם התאבדו לא ירגישו שיש להם אות קלון על מצחם, שאסור להם לדבר על הנושא.
יעל גרמן: אנשים שאיבדו את יקיריהם בהתאבדות, 3 פעמים הם כואבים: פעם אחת - את האובדן, כפי שכל אחד כואב את האובדן.
יעל גרמן: פעם שנייה – את רגשי האשמה שיש לכל אחד מאתנו, במיוחד כשאלה ילדים צעירים.
יעל גרמן: גם כשילד נהרג בתאונת דרכים, אנחנו מרגישים שאולי לא עשינו די.
יעל גרמן: בוודאי כשזה במקרה של התאבדות.