GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני קלינסקי: - - ולמעשה, בצורה הזאת היא עוזרת לו למצות את הזכות שלו.
<שמרית שקד גיטלין: אתם לא בקשר עם המוסד לביטוח לאומי לדעת מי הזכאים?
אורלי לוי אבקסיס: המוסד לביטוח לאומי לא יודע מי הזכאים.
<רוני קלינסקי: אנחנו בקשר הדוק עם המוסד לביטוח לאומי, אנחנו עושים אתם גם הצלבות נתונים - -
יעקב מרגי: בסיס הזכאות שלו זה החלטה של ביטוח לאומי.
יעקב מרגי: ביטוח לאומי לא יודע שהוא ניצול שואה.
אורלי לוי אבקסיס: ויש לו עוד זכאות נוספת.
עדי קול: אתם לא צריכים לתת מענה אבל אתם מבינים, וזה מה שניסיתי להגיד כשחיים יצא, שיש אנשים שיבחרו בכסף ויפסידו את ה-9 שעות האלה.
אורלי לוי אבקסיס: נכון, על זה בדיוק דיברתי.
<משה בוקובזא: אני יו"ר עמותת חברות הסיעוד.
אורלי לוי אבקסיס: לא, אנחנו צריכים ליצור מנגנון שהם לא יפסידו את זה, שהם ייהנו גם מזה.
רינה פרנקל: זה מאד מסובך.
רינה פרנקל: הם יכולים לקבל את זה, כמו שהוא אמר, דרך חברות הסיעוד.
רינה פרנקל: זאת אומרת, הם יצטרכו לעבוד גם דרך חברת סיעוד וגם דרך - -
יעקב מרגי: רינה, לא, לא.
יעקב מרגי: סליחה, בואו נאמר שעברנו את המחסום והפרוצדורה הזאת.
יעקב מרגי: הזקן ביקש לקבל את זה בכסף, ויש לו את הכלי הפרוצדוראלי לתת את זה בעין.
יעקב מרגי: לכי תמצאי את העובד שיהיה מוכן לעבוד - -
אורלי לוי אבקסיס: הבעיה היא אחרת.
יעקב מרגי: אם ככה, צריך לעגן את זה.
<קריאה: הוא כנראה גם לא יודע.
אורלי לוי אבקסיס: בדיוק, הוא לא מסומן בביטוח הלאומי כניצול שואה.
אורלי לוי אבקסיס: רק היום שברירת המחדל היא בעין, כשהוא מגיע, הם עושים אתו את התחקיר הראשוני אז הם גם רוצים למקסם את הרווח שלהם והם יוצרים את הקשר עם הקרן.
אורלי לוי אבקסיס: לכן, יש פה לקונה שאותה אנחנו צריכים לפתור לפני שאנחנו מאשרים את זה.
רינה פרנקל: זאת באמת בעיה אם זה יהיה מפוצל.
חיים כץ: זה ממש לא נכון.
אורלי לוי אבקסיס: כן, גם אדוני אמר את זה אבל.
חיים כץ: אורלי, מניסיון אישי.
חיים כץ: מאחר ואני בא מניסיון אישי.
חיים כץ: ההורים שלי שניהם, אמא שלי, עליה השלום ואבא שלי שרדו את אושוויץ.
חיים כץ: שניהם הם מספרים על היד.
חיים כץ: לא חברת הסיעוד ולא אף אחד, פניתי לבד, וכל אחד יכול לפנות לקרן לניצולי השואה והוא מקבל את ה-9 שעות.
עדי קול: אבל מה עם האוכלוסיות ה - -
חיים כץ: אין קשר.
חיים כץ: חברת כוח האדם מקבלת רק את ה-9 שעות.
אורלי לוי אבקסיס: לא, חיים, לא הבנת.
אורלי לוי אבקסיס: לא היית פה.
אורלי לוי אבקסיס: תן לי דקה.
אורלי לוי אבקסיס: עלתה פה שאלה מהותית, שמגיע הקשיש - -
חיים כץ: מי מגיע?
אורלי לוי אבקסיס: האזרח הותיק, הזכאי - -
חיים כץ: גיל 65 זה קשיש.
חיים כץ: אני כבר קשיש, נו מה?
<גדעון בן ישראל: אנחנו מחכים לרגע לקלוט אותך.
<גדעון בן ישראל: ..
אורלי לוי אבקסיס: - - הוא רוצה לקחת את הגמלה בכסף.
אורלי לוי אבקסיס: הוא מגיע לביטוח הלאומי והיום מה שקורה, דרך אגב, שהוא עושה את זה בגמלה בעין, הוא מגיע לביטוח הלאומי והביטוח הלאומי לא אומר לו: יש לך זכאות לעוד 9 שעות.
אורלי לוי אבקסיס: היום ברירת המחדל היא שהוא מגיע לחברות הסיעוד, וחברות הסיעוד שעושות אתו את הפיענוח, את הפגישה הראשונית מגלים שיש להם עוד פוטנציאל.
אורלי לוי אבקסיס: מבחינתם, אולי זה פחות לעזור לקשיש אבל עוד 9 שעות שישלמו להם, אז הם מפנים אותו לקרן.
אורלי לוי אבקסיס: אין הממשק הזה ברגע שזה יהיה גמלה בכסף כי לא יהיה מי שיסמן: אתה.
אורלי לוי אבקסיס: לכן, אנחנו צריכים ליצור את המנגנון של הביטוח הלאומי - -
חיים כץ: קודם כל, כשאנחנו הולכים עכשיו, אנחנו בקטע של ניצולי שואה.
חיים כץ: הקטע של ניצולי שואה בחקיקה יחד עם שר האוצר, אנחנו הולכים למפות אותו.
חיים כץ: יש 192 אלף, אנחנו הולכים למפות אותם.
חיים כץ: אנחנו הולכים לנסות ולעזור להם, בלי שום קשר לענין הזה, בצורה מקיפה.
חיים כץ: ואז, אם אנחנו נדע נתונים, המחשבים יודעים לדבר אחד עם השני.
חיים כץ: יחד עם זה, כשאת מקבלת את הגמלה בעין, חברת כוח האדם במקרה שלי, שאני באתי וביקשתי את ה-9 שעות, העברתי לחברת כוח אדם, היא גוזרת על זה קופון והיא מעבירה צק לעובד הסיעודי אחר כך ואז זה בהתחשבנות הכללית.
חיים כץ: היא גוזרת על זה קופון וחייבים להעביר את זה.
אורלי לוי אבקסיס: ברור, זה האינטרס שלה אבל - -
חיים כץ: היא מעבירה על שמו של העובד ולא על שמי.
אורלי לוי אבקסיס: ברור, אבל ברגע שזה גמלה בכסף, הוא לא מגיע - -
חיים כץ: הוא מגיע.
חיים כץ: אורלי, אני רוצה שתביני - -
אורלי לוי אבקסיס: אז לכן צריך לקשור את זה עם החוק של ניצולי השואה.
אורלי לוי אבקסיס: חיים, לא לכולם גם יש בן כמוך.
חיים כץ: - - יש, יש.
חיים כץ: מאחר וזה לא לתת, זה לקבל, אז הם מכירים, כל ניצולי השואה מכירים את הקרן לניצולי השואה - -
<קריאות: לא נכון, לא כולם מכירים.
עדי קול: חיים זה לא נכון.
עדי קול: יש אנשים שחיים בפריפריה שלא מקבלים ולא דורשים - -
<אסתי שטרן: זה לא קשור לפריפריה.
חיים כץ: אורלי, אנחנו עכשיו מדברים על הדובדבנים, על התוספת למשפחה של ה-9 שעות בלי שום קשר.
חיים כץ: הא בהא טליה.
חיים כץ: בין חוק הסיעוד ובין זה אין קשר.
חיים כץ: זה דבר נפרד לגמרי ולכן, - -
אורלי לוי אבקסיס: עובדה שבפיילוט, הקרן לניצולי השואה לא הצליחה בכלל להעביר את הכסף.
חיים כץ: בסדר, אבל הם לא במשחק.
חיים כץ: אורלי, הם לא במשחק הזה ולכן, אנחנו עוברים להקראה.
<גדעון בן ישראל: אבל אני עוד לא דיברתי.
חיים כץ: לא יהיה חוק עד שלא יהיו תקנות.
חיים כץ: גדעון, אתה לא דיברת?
יעקב מרגי: אני לא הסכמתי שהוא ידבר כשאתה לא פה.
חיים כץ: חבר הכנסת לשעבר, יו"ר ארגון גמלאי ישראל שתאמין לי, מגיע לך להדליק משואה, גדעון בן ישראל.
<גדעון בן ישראל: תודה רבה.
<גדעון בן ישראל: אני מוכרח לומר שזה אחד הדיונים שאני מרגיש מאד מאד לא נוח ואסביר מדוע: תראו, אני מייצג ארגון גדול, הגדול ביותר של גמלאי ישראל ואינני מייצג שום חברת סיעוד.
<גדעון בן ישראל: גמלאים נטו.
<גדעון בן ישראל: אגלה לכם סוד, אני גם עושה את זה בהתנדבות מתוך תחושה של שליחות לציבור שדחקו אותו הצידה.
חיים כץ: ואשתו תותחית על בדיני עבודה, פרופסור רות בן ישראל, קיבלה את פרס ישראל ואומנית וציירת מדהימה.
אורלי לוי אבקסיס: לא, הוא נאבק באוצר להוציא את זה מחוק ההסדרים.
<גדעון בן ישראל: רגע, רגע.
<גדעון בן ישראל: תסלחי לי, אל תגידי לי לא.
חיים כץ: כשאת תגיעי לגילו, הלוואי ואנחנו נהיה כמוהו.
חיים כץ: הוא כבר עבר 90, תראי איזה יופי הוא מדבר.
<גדעון בן ישראל: רבותי, אני הייתי מצפה מחיים, שאם כל הארגונים בעמדה אחת וגם אם שמענו פה בדיון, אף אחד לא הגן על העמדה האחרת, שהוא יתחשב בזה.
<גדעון בן ישראל: לי חשוב גם שמו הטוב.
<גדעון בן ישראל: כשמתחילים לשאול אותי: אז למה חיים פתאום נוקט עמדה כזאת?
<גדעון בן ישראל: - -
חיים כץ: תזמין אותי, אני אסביר להם.
<גדעון בן ישראל: - - אני מנסה להסביר ולא כל כך מקבלים את ההסברים.
<גדעון בן ישראל: ואז מתחילים לשאול: מה פתאום יש לו עמדה כזאת?
<גדעון בן ישראל: רבותי, אני גם חושב שכבודך חשוב לי ולכן, אני לא יודע מה החיפזון שהיום ידונו, בעוד שעתיים יביאו את זה למליאה.
<גדעון בן ישראל: מה קרה?
<גדעון בן ישראל: מה השתנה?
<גדעון בן ישראל: אני מציע לא להיחפז כל כך ואני לא רוצה שייצא לך שם שאתה מן "מאכר" כזה, שפה אתה מזמן והם הלכו לישון ואז לא יבואו חברי כנסת.
<גדעון בן ישראל: אני כבר שמעתי אלף הסברים ואני לא רוצה את זה כי יש לי יחס אליך.
<גדעון בן ישראל: אני אומר שפה נוצר איזה מצב מוזר שכאילו אתה בברית עם האוצר.
<גדעון בן ישראל: כאילו.
<גדעון בן ישראל: לכן, אני מבקש, תחשוב על זה שכל הארגונים החברתיים והמקצועיים, כולם באותה עמדה.
חיים כץ: גדעון, אתה רוצה את החוק שהם הציעו?
חיים כץ: את החוק שנכנס לתנור?
<גדעון בן ישראל: - - אני אומר שאני מעריך מאד שזה יצא מחוק ההסדרים - -
חיים כץ: לא, עזוב אותך, הם ביקשו משהו אחר בכלל.
<גדעון בן ישראל: - - אבל ישבנו הרבה פעמים.
<גדעון בן ישראל: אני רוצה לומר שאני, אישית, השתתפתי באיזה 5.6 דיונים כאלה, ואני אומר לך עוד פעם: יש פה דבר שהציבור, שהמומחה לענין לא מקבל.
<גדעון בן ישראל: נו, מה לעשות?
<גדעון בן ישראל: גם אתה חייב להתחשב בזה.
<גדעון בן ישראל: אתה אצלנו הובלת את רוב המאבקים החברתיים ואני מבקש ממך, אני פונה אליך, תשקול עוד פעם את הענין.
חיים כץ: תראו, סדר היום הוא ארוך.
חיים כץ: היום ישבנו עד 4 לפנות בוקר.
חיים כץ: היום יש לנו דיון ארוך שיגמר אני לא יודע באיזו שעה.
חיים כץ: מחר אני מבין שזה גם שלושת רבעי לילה.
חיים כץ: הבנו, שמענו והכל יתוקן בתקנות.
אורלי לוי אבקסיס: חיים, הנושא של - -
חיים כץ: הכל יבוא בתקנות, אורלי.
חיים כץ: ממתי אנחנו מכירים?
אורלי לוי אבקסיס: נכון, אבל תרשום את זה ולתשומת הלב - - שהנושא של ניצולי שואה יהיה מוסדר.
חיים כץ: אני מבקש שקט מכל אלה שנמצאים פה.
<שמרית שקד גיטלין: הוגשו הסתייגויות של חברי הכנסת זחאלקה, זועבי, גטאס בסעיפים הנידונים - -
<שמרית שקד גיטלין: מכיוון ששלושת חברי הכנסת שהגישו הסתייגויות לא נמצאים כאן ויושב ראש הוועדה לא אישר לדון בהסתייגויות בהיעדרם, ההסתייגויות בעצם נמחקות.
אורלי לוי אבקסיס: אז אפשר עוד להגיש הסתייגות?
חיים כץ: הסתייגות דיבור תגישי.
חיים כץ: מי שרוצה, שיגיש הסתייגות דיבור.
<שמרית שקד גיטלין: מהותית עדין אפשר.
אורלי לוי אבקסיס: אז תכניסי לי ולחבר הכנסת מרגי את הנושא של ניצולי שואה, שיהיה בתקנון, שיהיה מוסדר.
חיים כץ: אני מעדיף את זה בתקנות, שזה יבוא מסודר ולא "חאפ-לאפ".
חיים כץ: אנחנו נשב באופן מסודר, נעיר הערות, נראה את זה מסודר ונעביר את זה מסודר.
יעקב מרגי: יהיו תקנות?
חיים כץ: כן, לא יהיה חוק אם לא יהיו תקנות.
יעקב מרגי: אז איך הסתייגות דיבור?
<קריאה: גם על הביטוח יהיה?
חיים כץ: כן, על הכל.
חיים כץ: יהיו תקנות מסודרות אחרת מה?
חיים כץ: אני לא רוצה עכשיו, אורלי, לנסח ככה.
חיים כץ: אני רוצה מסודר, ייקח עוד יום.
אורלי לוי אבקסיס: שמרית, יש לי קצת בעיה עם זה.
אורלי לוי אבקסיס: השאלה כמה זמן לוקח לנסח את הנושא הזה ובתנאי ש - -
יעקב מרגי: אם לא יהיו תקנות ימשיך הפיילוט.
<גלעד סממה: לא, היא אומרת שאולי אי אפשר לנסח את זה בתקנות.
חיים כץ: גלעד, היא אומרת שהיא לא אמרה ואתה אומר שהיא כן אמרה?
יעקב מרגי: גלעד, אתה באת משם.
<גלעד סממה: לא כל דבר אפשר להסדיר בתקנות.
<גלעד סממה: - -
יעקב מרגי: אני לא אמרתי שתקנות יותר קל מחקיקה ראשית.
חיים כץ: גלעד תודה רבה.
חיים כץ: אצל יעקב נאמן אפשר היה הכל, גם לתת לבכירים מיליון שקל בחודש - -
אורלי לוי אבקסיס: יש מניעה שהנושא הספציפי הזה יוסדר בתקנות?
<שמרית שקד גיטלין: לא.
<שמרית שקד גיטלין: אבל אם רוצים להיות בטוחים אפשר בסעיף הסמכה לומר שבתקנות, כאמור, יקבעו ההוראות לענין - -
<קריאות: בוודאי, זה כן.
אורלי לוי אבקסיס: זה הסעיף הסמכה, תודה.
חיים כץ: הוראת השעה תתחיל ממועד התקנת התקנות ויהיה שנה ו-5 חודשים ממועד התקנות בתוקף.
<שי סומך: - - על ידי גוף זר.
חיים כץ: אני יודע, עזוב.
<שמרית שקד גיטלין: כל סעיף נגמר בתאריך אחר, כל סעיף הוא בתוקף תקופה אחרת.
<שמרית שקד גיטלין: אתה לא יכול לכתוב שנה ו-5 חודשים לכולם.
<שמרית שקד גיטלין: תסתכל שניה.
חיים כץ: תגיש את התקנות ואנחנו נעשה דיונים.
<שמרית שקד גיטלין: כל אחד חל לתקופה אחרת.
<שמרית שקד גיטלין: יש לך את הסעיפים ואי אפשר להתאים.
<דב בארי: נתאים את זה עכשיו.
<שמרית שקד גיטלין: לא, לא.
חיים כץ: דב, תגישו תקנות, לא יהיה לכם חוק.
חיים כץ: לא יהיה לכם.
חיים כץ: אז יהיה 14, 13.
חיים כץ: תגישו תקנות ונגמר.
<רועי קרת: אל תתנה - -
בסדר, הניסוי ממשיך.<קריאה: הניסוי ב-9 הרשויות ממשיך כמו שהוא?
כן.<שי סומך: יש לנו - - אבל אי אפשר - -
חיים כץ: אז אנחנו נסמיך אותך.
חיים כץ: מה המורכבות יחד עם הלשכה המשפטית.
חיים כץ: בא, תקשיב, אתה יודע למה אצלכם חקיקה לוקחת שנים?
חיים כץ: כי את כל הדיונים אתם עושים בתוך הוועדה.
חיים כץ: תשבו בערב, אחרי זה, הוועדה מסמיכה אתכם ותנסחו את מה שאנחנו מדברים.
<שמרית שקד גיטלין: אבל המהות צריכה להיות מוסכמת.
<דורון רז: מטפל זר צריך להיות פה.
<שמרית שקד גיטלין: לאו דווקא.
<שמרית שקד גיטלין: - - "(3) הוא, המבקש להתמנות למקבל גמלה לפי סעיף 304 או מי שמונה למקבל גמלה כאמור, בחר לקבל את הגמלה לידיו כאמור בסעיף זה, והגיש בקשה לקבלת גמלה לפי הוראות סעיף זה, בטופס שעליו הורה המוסד.
<שמרית שקד גיטלין: (ב) על אף הוראות סעיף 224, גמלת סיעוד המשולמת לזכאי לפי הוראות סעיף זה תהיה בשיעורים אלה: (1) לגבי מי שזכאי לגמלה לפי הוראות סעיף 224(א)(1) – 73% מקצבת יחיד מלאה, מי שזכאי לגמלה לפי הוראות סעיף 224(א)(א1) – 120% מקצבת יחיד מלאה, ומי שזכאי לגמלה לפי סעיף 224(א)(2) – 135% מקצבת יחיד מלאה;" כלומר, השיעורים האלה הם 80% מהשיעורים המשולמים למי שמקבל את הגמלה בעין, כמו שנעשה היום.
<שמרית שקד גיטלין: "(2) על השיעורים האמורים בפסקה (1) תינתן תוספת בשיעור של 22% מקצבת יחיד מלאה לגבי מי שזכאי לגמלה לפי הוראות סעיף 224(א)(א1), ובשיעור של 29% מקצבת יחיד מלאה לגבי מי שזכאי לגמלה לפי הוראות סעיף 224(א)(2), והכל אם אין בידו היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד, או שההיתר הותלה, והוא אינו מעסיק עובד זר כאמור.
<שמרית שקד גיטלין: " כלומר, יש תוספת היום שניתנת למי שמעסיק עובד ישראלי או בעצם התוספת ניתנת למי שלא מעסיק עובד זר.
<שמרית שקד גיטלין: כן, זה יותר מדויק כי יכול להיות שהוא ילך למרכז יום, הוא עדין יקבל את התוספת הזאת.
<שמרית שקד גיטלין: התוספת הזאת מופחתת באופן יחסי, היא לא התוספת המלאה שניתנת - -
אורלי לוי אבקסיס: אבל היא לא משנה את שיעור ההשתתפות של הקשיש.
אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת, מה שהורדנו זה רק את החלק של הסיעוד.
אורלי לוי אבקסיס: דקה אחת.
אורלי לוי אבקסיס: היום, לפי השיעורים האלה, שהם בעצם שמונים ומשהו אחוזים ממה שהיום מועבר, ההשתתפות העצמית של אותו קשיש לא הולכת וגדלה.
אורלי לוי אבקסיס: היא נשארת בעינה.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו פשוט מורידים את החלק של החברות.
<שמרית שקד גיטלין: זה ענין כלכלי.
חיים כץ: היא מדברת על משהו אחר ואת על משהו אחר.
חיים כץ: ענין כלכלי זה בסדר.
<שמרית שקד גיטלין: "(ג) מי שבחר לקבל גמלה לפי סעיף זה, רשאי לשנות את בחירתו".
<דב בארי: הבחירה היא לשני הצדדים.
<דב בארי: הרי גם מי שבעין רשאי לבקש בכסף ומי שבכסף רשאי לבקש בעין.
<שמרית שקד גיטלין: זה כתוב.
<שמרית שקד גיטלין: מי שבעין רשאי לקבל בכסף.
<דב בארי: זה צריך להיות לפי פרק זה.
<שמרית שקד גיטלין: זה לא.
חיים כץ: מה אתה עורך דין או כלכלן?
<שמרית שקד גיטלין: אמרתי לך שהוא גם עורך דין.
<שמרית שקד גיטלין: הוא רוצה לומר שברור שמי שמקבל גם גמלה בכסף יכול לבחור בעין.
<שמרית שקד גיטלין: זה ברור.
<שמרית שקד גיטלין: כמו שמדגישים פה שמי שבחר בכסף יכול לחזור בעין.
יעקב מרגי: אוקי, היא אמרה במפורש שכן.
<שמרית שקד גיטלין: "(ד) הוועדה המקומית המקצועית והמוסדר רשאים לקבוע, לגבי מי שמשולמת לו גמלת סיעוד לידיו לפי הוראות סעיף זה אם המטפל כשיר ומתאים לטפל בזכאי לגמלה, בהתחשב בצרכיו, וכן אם היקף שירותי הסיעוד הניתנים לזכאי בפועל בידי המטפל ורמתם עונים על צורכי הזכאי; קבעו הוועדה המקומית המקצועית או המוסד כי המטפל אינו כשיר או אינו מתאים לטפל בזכאי או כי שירותי הסיעוד הניתנים לזכאי אינם עונים על צרכיו, רשאי המוסד שלא לשלם לזכאי את הגמלה לפי הוראות סעיף זה, ולקבוע את שירותי הסיעוד שיסופקו לו או להפעיל את סמכותו לפי סעיף 304.
<שמרית שקד גיטלין: " זה סעיף כמעט זהה לסעיף שיש היום בניסוי.
<שמרית שקד גיטלין: המשמעות היא שאם המטפל אינו כשיר או שהמוסד משתכנע שתשלום הגמלאי ישירות לידי הזכאי אינו לטובתו, הם יכולים לשלם לו את זה בעין גם הוא ביקש בכסף.
יעקב מרגי: אפשר לעצור אותך פה שניה?
יעקב מרגי: ההגדרה של "בן משפחה" למעלה, לענין ההוא, מקובלת עלי ואין בעיה.
יעקב מרגי: אבל כשאני מתייחס פה, בתנאים, שהוא אינו בן משפחה של הזכאי לגמלת סיעוד, היא לא מספקת אותי.
יעקב מרגי: גם אחיין יכול להיות ניצול לרעה.
<אורנה זמיר: אבל זה כתוב פה.
יעקב מרגי: לא כתוב.
יעקב מרגי: הבאתי דוגמה של האחיין, קרבה משפחתית.
<אורנה זמיר: נו, זה בדיוק מה שכתוב.
יעקב מרגי: אני הייתי מרחיב את זה.
יעקב מרגי: כל החשש שלא תהיה פה איזו פיקציה על גבו של הזקן.
רינה פרנקל: איך הם יכולים להיכנס - -
יעקב מרגי: יש לו אחד מובטל, בן דודה, אני לא יודע מה.
יעקב מרגי: למה אני לא יכול להרחיב את ההגדרה הזאת?
<משה בר סימנטוב: שמה, שתכניס את כל בני המשפחה פה?
יעקב מרגי: לחסום לא רק את האחים ואחיינים.
חיים כץ: אתה רוצה הגדרה רחבה?
יעקב מרגי: כמו בשירות המדינה.
יעקב מרגי: קרבה משפחתית.
יעקב מרגי: אם אני רוצה להגן על הקשיש – כן.
אורלי לוי אבקסיס: לא הרחבה גורפת מדי.
חיים כץ: תשמע, אני אומר לך, בהגדרה של חברות ממשלתיות על בן משפחה שלא יכול לעבוד - - בהרחבה של קבלה לעבודה של בני משפחה בחברות ממשלתיות, בגופים ציבוריים, ההרחבה גורמת לזה שבן דוד רחוק שלא נפגש אתך, יד שלישית, שרוף.
יעקב מרגי: זו הגזמה.
חיים כץ: גם אם הוא, כולו, עובד כמבנאי בתעשיות גולן ויש לו בן דוד שהוא לא ראה אותו והוא לא יודע עליו בבאר-שבע, אין שום - -
מיכל בירן: חיים אבל - -
חיים כץ: שמע, זה חיתוך, אתה לא מבין.
מיכל בירן: חיים, שם אתה צודק אבל פה, איך יכול להיות שההוא בדרגה שלישית - -
אורלי לוי אבקסיס: אבל יש לכם את - - ששכחתם אתכם שהוא גם בא לכסות פה ולמנוע קומבינות.
<ארנון אלחנני: בשביל זה, זה צריך להיות מטפל זר.
חיים כץ: הבנתי מה שאתה אומר רק אין מטפלים ישראלים.
<אורנה זמיר: - - - יש 5 אנשים בכל תקופת הניסוי - -
חיים כץ: גברתי מביטוח לאומי, תודה.
<שמרית שקד גיטלין: - - "עובד זר" – כהגדרתו בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991.
<שמרית שקד גיטלין: (ו) הוראות סעיף זה יעמדו בתוקפן בתקופה שמיום כ"ו באלול התשע"ג (1 בספטמבר 2013) ועד יום ט' בטבת התשע"ה (31 בדצמבר 2014), והן יחולו על גמלת סיעוד המשתלמת בעד התקופה האמורה.
<שמרית שקד גיטלין: "
יעקב מרגי: איפה את עושה את ההסמכה?
יעקב מרגי: באיזה סעיף אנחנו עושים את ההסמכה?
חיים כץ: מה זה הסמכה?
יעקב מרגי: להסמיך, לתקן תקנות.
חיים כץ: חכה, תכף יהיה.
<שמרית שקד גיטלין: ממילא אתה מביא את זה ב-3 קריאות.
<שמרית שקד גיטלין: הרי אתה לא יכול להאריך את זה בכל מקרה.
חיים כץ: תקשיבי, תמשיכי ואתה תרגע.
<שמרית שקד גיטלין: "קבלת שירותי סיעוד על ידי מי שמקבל גמלה בכסף.
<שמרית שקד גיטלין: 225ב.
<שמרית שקד גיטלין: (א) אין בהוראות סעיף 225א כדי למנוע מזכאי המקבל גמלה לפי הסעיף האמור לקבל גם שירותי סיעוד כאמור בסעיף 225(ב), כפי שקבעה ועדה מקצועית מקומית בהתאם לסמכותה לפי סעיף 232, למעט שירותי סיעוד הניתנים בידי עובד זר.
<שמרית שקד גיטלין: " המשמעות של הסעיף הזה, זה סעיף לא היה בפיילוט.
<שמרית שקד גיטלין: בעצם הוא מקבל גם גמלה בכסף וגם חלק מהסכום הוא מקבל כשירותים בעין אבל חברת הסיעוד לא יכולה להמשיך לממן לו את העובד הזר בחלק מהשעות אבל הוא יכול לקבל מרכז יום, חיתולים, משדר מצוקה וכולי.
<שמרית שקד גיטלין: כלומר, הוא יכול לפצל אבל הוא לא יכול לקבל שחברת הסיעוד - - "(ב) מי שקיבל גמלה בכסף כאמור בסעיף 225א וכן שירותי סיעוד, כאמור בסעיף זה, תחושב גמלתו כך שלגמלה המלאה יתווספו התוספות, ככל שהוא זכאי להן, ומהסכום המתקבל ינוכה שווי שירותי הסיעוד שקיבל, ומהיתרה שתתקבל לאחר הניכוי יופחתו 20%;" כלומר, זה דרך החישוב איך מחשבים בעצם כמה גמלה תישאר לו אחרי שהוא יפחית מזה את שווי שירותי הסיעוד שהוא יקבל.
<שמרית שקד גיטלין: ""גמלה מלאה" – שווי הגמלה שהייתה ניתנת לזכאי אילו היה מקבל את הגמלה בעין לפי סעיף 224; "התוספות" – התוספות האמורות בסעיף 224(א)(1א) או (2), הניתנות למי שאינו מעסיק עובד זר בענף הסיעוד.
<שמרית שקד גיטלין: (ג) הוראות סעיף זה יעמדו בתוקפן בתקופה שמיום א' בניסן התשע"ד (1 באפריל 2014) ועד יום ט' בטבת התשע"ה (31 בדצמבר 2014), והן יחולו על גמלת סיעוד המשתלמת בעד התקופה האמורה.
<שמרית שקד גיטלין: " כלומר, פה יש תאריך תחילה יותר מאוחר כי המוסד לביטוח לאומי אמר שייקח לו זמן להעריך לחישוב הזה, לגמלת הסיעוד ביחד עם שירותי הסיעוד ולכן, הם בקשו להתחיל את זה רק ב-1 באפריל 2014.
<שמרית שקד גיטלין: "ניכוי דמי ביטוח מגמלת סיעוד".
<שמרית שקד גיטלין: פה אני מבינה, עדין, שיש מחלוקת.
<רוני קלינסקי: בתקופה הזאת יוכלו רק לקבל כסף?
<שמרית שקד גיטלין: הם יוכלו רק לקבל כסף.
<קריאה: אז איך זה יעבוד?
<שמרית שקד גיטלין: זה חל מה-1 בספטמבר 2013 עד 31 בדצמבר 2014.
חיים כץ: שניה.
חיים כץ: ביטוח לאומי, למה?
<אורנה זמיר: היום, מי שמקבל גמלה בכסף על פי ההגדרות בפיילוט, הוא מקבל את הכל רק בגמלה בכסף ואם הוא רוצה להשתמש בשירותים, הוא צריך לרכוש אותם מהכסף שהוא קיבל.
<אורנה זמיר: אנחנו רוצים בהמשך לאפשר להם ליהנות מההסכמים שיש לנו עם ספקי השירותים במרכזי היום ובמוצרי ספיגה.
<אורנה זמיר: לכן, אמרנו שאנחנו דווקא שמחים, זה גם מעודד אותם להשתמש בדברים האלה.
<אורנה זמיר: לכן, אנחנו שמחים לאפשר להם לשלב בין שירותים בעין לגמלה בכסף, למה שיוותר בשביל להעסיק את העובד הזר.
<אורנה זמיר: - -
<אורנה זמיר: - - זה כמובן יהיה פחות, סכום יותר קטן אבל בשביל זה אנחנו צריכים לעשות מהפכה במערכת המחשוב שלנו.
<אורנה זמיר: אנחנו שמחים לעשות את המהפכה במערכת המחשוב שלנו רק צריכים בשביל זה זמן.
יעקב מרגי: 10 חודשים?
חיים כץ: כן, אבל הגזמת בענק.
<אורנה זמיר: לא - -
חיים כץ: מה את אומרת לי לא?
חיים כץ: תתעוררו קצת, תעבדו קצת יותר קשה בביטוח הלאומי, תקדישו קצת יותר זמן, תהיו יותר יעילים קצת בביטוח הלאומי.
חיים כץ: קצת, קצת.
חיים כץ: תתנו טיפה יותר ואתם תרדו במקום ה-1 לאפריל ל-1 לינואר.
<אורנה זמיר: אנחנו רוצים, בביטוח הלאומי, לייעל את מערכת המחשוב - -
<שמרית שקד גיטלין: אוקי, אני תיקנתי ל-1 בינואר.
<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 225ג אני מבינה שהממשלה מבקשת למחוק אותו.
<שמרית שקד גיטלין: "225ד.
<שמרית שקד גיטלין: ניכוי הפרשות סוציאליות מגמלת סיעוד".
<שמרית שקד גיטלין: קודם כל, אומר בתחילת הדברים שזה סעיף שייכנס לתוקף רק ביום תחילתן של התקנות לפי סעיף 1א לחוק עובדים זרים.
<שמרית שקד גיטלין: צריך לציין שזה תקנות שטרם הותקנו משנת 2000.
<אורנה זמיר: לא, אבל דמי ביטוח לאומי לא קשור - -
<שמרית שקד גיטלין: ניכוי דמי ביטוח לאומי ירד, הרגע ביקשתם להוריד אותו.
<שמרית שקד גיטלין: הסעיף הזה, תחילתו ביום תחילתן של התקנות.
<שמרית שקד גיטלין: "ניכוי הפרשות סוציאליות מגמלת סיעוד.
<שמרית שקד גיטלין: 225ד.
<שמרית שקד גיטלין: (א) בסעיף זה – "חשבון בנק", "פיקדון" – חשבון הבנק או הפיקדון כמשמעותם בסעיף 1יא לחוק עובדים זרים; "שיעור ההפרשה לפי צו הרחבה או הסכם קיבוצי" – השיעור הגבוה מבין אלה: (1) 12%; (2) האחוז משכר העבודה שחובה על מעביד בענף הסיעוד, לפי הסכם קיבוצי או צו הרחבה, לשלם לקופת גמל לקצבה בעד עובדו בעבור מרכיב הפיצויים ובעבור מרכיב התגמולים בגין חלקו של המעביד; "שיעור ההפרשה" – שיעור ההפרשה לפי צו הרחבה או הסכם קיבוצי, או, בהתקיים כל התנאים המפורטים להלן, השיעור האמור כשממנו מופחת אחד חלקי 12: - -
יעקב מרגי: עכשיו אני אשאל שאלה קצרה?
<שמרית שקד גיטלין: הם אמרו לי עכשיו להוריד את הכל.
חיים כץ: אתם, בביטוח לאומי עם האוצר תגמרו את העניינים לבד, ביניכם.
חיים כץ: דב בארי הוא רפרנט באוצר של הביטוח הלאומי?
חיים כץ: אני לא יודע, אולי... הוא עדין?
חיים כץ: משה בר סימנטוב הוא עדין מאגף התקציבים?
<משה בר סימנטוב: אנחנו נדבר אתם.
חיים כץ: מה, אתה צוחק?
חיים כץ: עכשיו אתה רוצה לדבר?
יעקב מרגי: כשהעובד הזר היה מקבל את ה...
יעקב מרגי: דרך חברת.
יעקב מרגי: היתה הקפדה של ההפרשות.
יעקב מרגי: היום, - -
חיים כץ: גם ככה אתה תהיה חייב.
חיים כץ: אתה חייב.
יעקב מרגי: על פי חוק אני חייב.
חיים כץ: תשמע, יש לו את "קו לעובד", את הקו הזה, הוא ישמע אותך.
חיים כץ: גם ככה, הוא לא מכסה את כל הסכום.
חיים כץ: אתה חייב להפריש לו ביטוח לאומי, ביטוח בריאות, פנסיה.
חיים כץ: הכל אתה מפריש.
יעקב מרגי: היום אני על החלק שהמשפחה מוסיפה, הייתי צריך לדאוג לחלק של ההפרשה.
יעקב מרגי: החלק שעובר לו דרך החברה, הם היו עושים את זה.
יעקב מרגי: אם אני לוקח את הקצבה בכסף - -
חיים כץ: אתה מפריש לו.
יעקב מרגי: לא הפרשתי, אני עבריין.
חיים כץ: אז יתבעו אותך.
יעקב מרגי: בכל מצב?
יעקב מרגי: כי הבן אדם עם כרטיס טיסה.
חיים כץ: יתבעו אותך.
עדי קול: עובד זר יתבע?
חיים כץ: כן, הם תובעים.
חיים כץ: אוהו איך הם תובעים.
רינה פרנקל: הם יודעים לתבוע ועוד איך.
חיים כץ: הם נשארים בארץ.
חיים כץ: .. הלאה.
<שמרית שקד גיטלין: לא, כרגע הם הורידו את הסעיף.
חיים כץ: אבל תשמעי, העובדים הזרים, היום יש מצוקה של עובדים זרים.
חיים כץ: הוא בא אליך ואומר שלפי החוזה הוא צריך לקבל 9 ימי חופשה ו-9 ימי חג והבראה.
חיים כץ: 4300 זה המקדמות והוא אומר לך: תשמעי, אני פחות מ-4800 לא עובד.
חיים כץ: ואת תשלמי לו.
חיים כץ: הוא יגיד לך 5000, ותשלמי לו.
חיים כץ: אין משחקים.
חיים כץ: בייחוד אם את גרה בתל-אביב כי שם הוא יכול לקפוץ ממקום למקום חופשי.
חיים כץ: הוא הולך ועובר.
חיים כץ: אם זה בערד, זו אופרה אחרת, הוא יברח לך והוא לא יבקש, הוא יברח לתל-אביב.
<שמרית שקד גיטלין: "(1) המעביד הוא זכאי לגמלת סיעוד שמקבל את גמלת הסיעוד לידיו לפי הוראת סעיף 225א; (ב) המעביד התחיל להעביר, באמצעות המוסד, את הפיקדון החל בחודש הראשון שלאחר תחילת העסקת העובד, לחשבון הבנק, והעברת הפיקדון לחשבון הבנק לא הופסקה לבקשתו של המעביד לפי הוראות סעיף קטן (ב);" אנחנו נצטרך לתקן את זה – הופסקה לבקשתו של המעביד.
חיים כץ: טוב, תעשי תיקוני נוסח.
<שמרית שקד גיטלין: "(3) טרם חלפו 72 חודשים מהיום שבו ניתנה לראשונה לעובד הזר אשרת עבודה מסוג ב/1 לפי תקנה 5 לתקנות הכניסה לישראל, התשל"ד-1974; "קופת גמל לקצבה" – כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005.
<שמרית שקד גיטלין: (ב) זכאי לגמלת סיעוד בכסף רשאי לבקש מהמוסד לנכות סכום השווה לשיעור ההפרשה כשהוא מוכפל בשכר המינימום, לחודש, והמוסד יעבירו בשם הזכאי לחשבון הבנק.
<שמרית שקד גיטלין: " בעצם פה צריך להוסיף שהוא גם רשאי לבקש להפסיק את הניכוי.
<שמרית שקד גיטלין: שיהיה מתאים.
חיים כץ: מבקש לקבל ולהפסיק.
<שמרית שקד גיטלין: "(ג) קבלת שירותי סיעוד לפי סעיף 225ב קודמת לניכוי סכומים כאמור בסעיף זה.
<שמרית שקד גיטלין: מעבר לשכר המינימום, האמת שזה באמת - -
מיכל בירן: מ-700 שקלים שהוא - - אתה רוצה שהוא ילך לעשות את כל הפרוצדורה?
<משה בר סימנטוב: כי הביטוח הלאומי לא יתחיל עכשיו לעשות חישוב פרטני - -
<שמרית שקד גיטלין: זה כאילו משאיר לו עדין את החובה ללכת - - עם ההפרשות.
<שמרית שקד גיטלין: הוא יצטרך להפריש בעצמו את הסכום, ככל שהוא משלם - -
מיכל בירן: מעודדים אותם לשלם רק - -
חיים כץ: לא, הם לא.
חיים כץ: אל תדאגי, אני גם רוצה לתת.
חיים כץ: אני רוצה לתת לו עוד 500 שקל ואני נותן לו.
מיכל בירן: כן, אבל חוץ מזה שזה רק עוד 500 שקלים, על ה-500 שקלים האלה אתה צריך - -
חיים כץ: נשלם, אין ברירה.
<שי סומך: זה שעות נוספות, אין חיוב.
<שי סומך: מעל לשכר מינימום זה עבור השעות הנוספות ואתה יודע שאין פנסיה על שעות נוספות.
חיים כץ: למה אין פנסיה על שעות נוספות?
<שי סומך: פנסיה היא על השכר הרגיל.
חיים כץ: יש לך הפרשות 5 ו-5 על שעות נוספות.
חיים כץ: זה רכיבים לא פנסיוניים.
חיים כץ: בא, אנחנו לא - - על רכיבים לא פנסיוניים יש לך 5 ו-5.
<שי סומך: לא לפי צו ההרחבה.
חיים כץ: טוב, לא לפי צו הרחבה.
חיים כץ: לא לעובדים זרים, בסדר.
<שמרית שקד גיטלין: אני רק אציין שהעמדה של משרד התמ"ת שנמסרה לנו היתה שונה אבל אני לא יודעת אם הם פה או לא כדי לשאול אותם.
חיים כץ: משרד התמ"ת פה?
חיים כץ: כל הכבוד, תמשיכו לשבת.
<שמרית שקד גיטלין: "בוצע ניכוי כאמור בסעיף זה יראו את הזכאי, בתקופה שבעדה בוצע הניכוי, כאילו מילא את חובתו לפי הסכם קיבוצי או צו הרחבה לתשלום לקופת גמל לקצבה; היה הפרש בין השכר המחושב לפי הוראות סעיף 13 לחוק פיצויי פיטורים שנקבע במפורש בחוזה העבודה שבין הזכאי לבין המטפל, לבין שכר המינימום, יהיה הזכאי חייב בתשלום שיעור ההפרשה לפי צו הרחבה או הסכם קיבוצי, לגבי חלק מההכנסה השווה להפרש.
<שמרית שקד גיטלין: " זה מה ששאלת, חברת הכנסת בירן.
<שמרית שקד גיטלין: "(ה) בוצע ניכוי כאמור בסעיף זה יראו את הזכאי, בתקופה שבעדה בוצע הניכוי, כאילו מילא את חובתו על פי דין לשלם כספים לפיקדון כאמור בסעיף 1יא לחוק עובדים זרים, ככל שנקבעה לגביו חובה כאמור.