GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעה בן-שבת: כיוון שאסור ללשכה פרטית לגבות כספים מעובד שנמצא כבר בישראל, כמובן לא מתכוונים – עובד שנמצא בישראל אבל עובר ללשכה אחרת, אפשר לעשות את העברות הכספים, זה לא מונע את העברות הכספים.
נעה בן-שבת: "תיקון תקנה 4.
נעה בן-שבת: בתקנה 4 לתקנות העיקריות, במקום "הסכום האמור" יבוא "הסכומים האמורים" ובמקום "בתקנה 2" יבוא "בתקנות 2 ו-3(א1)".
נעה בן-שבת: "תיקון תקנה 5. 4.
נעה בן-שבת: בתקנה 5 לתקנות עיקריות – (1) ברישה, אחרי "כאמור בתקנה 3" יבוא "ולא יועברו אליה כספים כאמור בתקנה 3(א1)(3) או (4)"".
נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על כך שאנחנו צריכים לשכה פרטית שהיא מורשית והיא יכולה לעסוק בעיסוקים האלה.
נעה בן-שבת: "(2) בפסקה (1), המילים "רישיון לעסוק כלשכה פרטית לפי סעיף 63 לחוק, וקיבלה" יימחקו".
נעה בן-שבת: אנחנו משאירים רק "לשכה פרטית שקיבלה היתר", הנושא של הבאת עובדים זרים.
נעה בן-שבת: "(3) בפסקה (2), אחרי "בכתב" יבוא "או חתמה על כתב התחייבות במסגרת התקשרות בין-לאומית", ובמקום "בחוזה יפורטו" יבוא "בחוזה או בכתב ההתחייבות יפורטו"".
נעה בן-שבת: שוב, אנחנו מדברים פה על שני מצבים, או חוזה אישי כלפי העובד או כתב ההתחייבות במסגרת ההתקשרות הבינלאומית.
גבי בורנשטיין: רגע, אז צריך להכניס מה ששושנה אמרה קודם בסעיף (2) גם כן, שזה או כתב התחייבות או חוזה.
נעה בן-שבת: כן, הוספתי את זה.
נעה בן-שבת: "מחויבת לפי כתב התחייבות או חוזה במתן שירותים".
נעה בן-שבת: "תחילה ותחולה – 5.
נעה בן-שבת: (א) תחילתה של תקנה 2 ביום 1 במרץ 2013, והיא תחול על עובד זר, כאמור בתקנה 2, שנכנס לישראל ביום זה ואילך.
נעה בן-שבת: (ב) תחילתה של תקנה 3 ביום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014)".
שושנה שטראוס: כבוד היושב-ראש, עוד הפעם, תאריך התחולה – הודיעו לי שלפי הטיסות שמאורגנות, הקבוצה הזאת תיכנס עד 28 לפברואר, אבל תמיד יכולים להיות שינויים בטיסות.
חיים כץ: ה-1 למרץ.
שושנה שטראוס: אי-אפשר ב-15 במרץ?
חיים כץ: רבנו שלום יעזור לנו.
חיים כץ: בשעה טובה, הגיע הרגע.
חיים כץ: אני רוצה, בפעם ה-42, להגיד תודה רבה לכל הצוות המשפטי על 799 ישיבות.
חיים כץ: הצוות של הוועדה – 799 ישיבות שערכתם במהלך ארבע השנים האלה.
חיים כץ: 799 ישיבות בלא מעט נושאים.
חיים כץ: זה בלי ועדות משנה.
חיים כץ: אני מודה לך, לצוות הוועדה וליועצים המשפטיים, ולכל אלה שסבלנו אותנו ואת השיגעונות שלנו.
חיים כץ: אנחנו נעבור להצבעה על התקנות.
חיים כץ: מי בעד כפי שהוקראו?
חיים כץ: בעד אישור התקנות – פה אחד
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים פה ויש להם זכות הצבעה אישרו.
חיים כץ: מרוצים והלא מרוצים, התקנות אושרו.
חיים כץ: אני מקווה שאלה שבאים לארץ יישארו את כל התקופה, שיתייחסו אליהם יפה, שירוויחו בכבוד ושייתנו תמורה נאותה עבור הכסף שהם מקבלים.
חיים כץ: שייהנו גם אלה וגם אלה.
חיים כץ: עדיין יום רביעי בשבוע, כ"ח בתמוז, ה-18 ביולי 2012 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - התפטרות בשל לימודים במכינה קדם-צבאית), התשע"ב-2012 של חברת הכנסת דליה איציק, הכנה לקריאה ראשונה.
דליה איציק: אדוני היושב ראש, אני מודה לך כמו תמיד.
דליה איציק: הצעת החוק בה אנחנו דנים היום נראית לי כל כך ברורה שהיה צריך לתת עליה את הדעת כבר מזמן.
דליה איציק: יש כאן איזשהו עיוות.
דליה איציק: כשבחור צעיר עובד, מתפטר ומתגייס לצה"ל, הוא מקבל פיצויי פיטורים אבל משום מה כשהוא מתפטר והולך למכינה קדם צבאית, הוא לא מקבל.
דליה איציק: משהו כאן לא ברור.
דליה איציק: המצב החוקי הקיים פוגע בקבוצה שמבקשת לתרום למדינה, רוצה להתגייס וקבוצה שבוחרת לפני הגיוס ולא במקומו ללמוד במכינה קדם צבאית.
דליה איציק: מה שקורה זה שהחוק הקיים היום בעצם מהווה תמריץ שלילי ללימודים במכינה.
דליה איציק: לא כדאי לכם להתפטר כי לא תקבלו את הפיצויים.
דליה איציק: מי שעובד לפחות שנה, כמו שאמרתי, ומבקש לצאת למכינה קדם צבאית, לא זכאי לפיצויי פיטורים הללו.
חיים כץ: אם הוא ילמד במכינה לפחות חצי שנה, הוא יקבל אותם.
חיים כץ: כמו לגבי יתר המצבים.
דליה איציק: לא בכדי שרי הממשלה כולם אישרו פה אחד את הצעת החוק.
דליה איציק: הוא היועץ המשפטי של הסיעה.
חיים כץ: אבל כאן הוא לא יכול לדבר ובטח לא להפריע לחברת כנסת בזמן שהיא מדברת ויודעת טוב ממנו.
דליה איציק: לא, הוא יודע טוב ממני.
חיים כץ: לא, את יודעת טוב ממנו.
דליה איציק: אני אומרת שהוא יודע פי מיליון יותר ממני.
חיים כץ: שיתמודד לבחירות לכנסת.
חיים כץ: מקום 48 של קדימה.
אריה ביבי: התחלת לצחוק?
אריה ביבי: גם אנחנו יכולים לצחוק.
דליה איציק: למכינה הקדם צבאית מגיעים צעירים גם מהמגזר החילוני, גם מהמגזר הציוני דתי שהם חדורי מוטיבציה להתכונן לשירות צבאי מלא ומשמעותי, ולכן אין צורך להכביר מלים.
דליה איציק: אני רוצה לסבר את אוזנך ולומר שעל פי נתונים שפורסמו בחודש יוני האחרון כרבע ממסיימי המסלול הקרבי של קורס הקצינים האחרון בצה"ל היו בוגרי המכינות.
דליה איציק: מדובר בדי הרבה אנשים.
חיים כץ: נמצא כאן נציג משרד האוצר?
וילמה מאור: הם אמרו שאין לזה עלות תקציבית.
חיים כץ: משרד המשפטים.
דן אורן: דן אורן ממשרד המשפטים.
דן אורן: הממשלה תמכה בהצעת החוק על פי ההמלצה שלנו, כפי שאמרה חברת הכנסת המציעה.
דן אורן: יש שורה של מצבים היום, מצבים דומים, בחוק שלפיהם אם אדם שהוא בשנת שירות או מתגייס והוא מתפטר, אם עברה שנה, דין ההתפטרות שלו כדין פיטורים,.
דן אורן: בהחלט ראינו את זה כדבר שמתיישב עם החוק הקיים וכי יש בהחלט מקום לתקן וליישר קו.
דן אורן: בנוסח רשום בצריך עיון.
חיים כץ: חצי שנה.
דן אורן: חצי שנה.
דליה איציק: אני לא מסכימה לזה.
דליה איציק: אם הוא למד רק שלושה חודשים?
דליה איציק: יש מכינות בהן לומדים שלושה חודשים.
דליה איציק: לא הבנתי את ההיגיון.
דליה איציק: למה לסדר אותו?
שמרית גיטלין שקד: אכן רצינו להעלות את השאלה הזאת.
חיים כץ: יש מכינות שלומדים בהן שלושה חודשים?
יוחנן בן יעקב: לא רק שאין מכינה כזאת אלא החוק מחייב, התקנות לחוק, לפחות חצי שנה.
יוחנן בן יעקב: נכון שיש תלמידים שביוזמתם מחליטים אחרי כמה חודשים שזה לא מתאים להם ואנחנו לא יכולים לחייב אותם.
חיים כץ: אבל אז הם לא צריכים לקבל פיצויי פיטורים.
יוחנן בן יעקב: זאת שאלה לפתחם של המחוקקים.
חיים כץ: אני אגיד לך למה.
חיים כץ: אני לא חושד בכשרים אבל אני אומר לך למה.
חיים כץ: יכול לבוא בן אדם שרוצה להתפטר ולקבל את ה-4,000 שקלים שלו.
חיים כץ: הם לא עבדו הרבה כי הם אחרי בית ספר, לפני מכינה ולפני צבא, כך שאנחנו לא מקבלים על כסף גדול.
דליה איציק: עבורם זה כסף גדול.
חיים כץ: אנחנו לא מדברים על כסף גדול.
חיים כץ: שהם יחשבו שזה מיליארד.
חיים כץ: על אחת כמה וכמה כשאת אומרת שלהם זה כסף גדול.
חיים כץ: יגיד הבן אדם ששווה לו להירשם למכינה, הוא יעזוב אחרי חודש ויקבל את הפיצויים.
דליה איציק: אדוני, אתה הרי יודע שמכינה נותנת פתק לדבר הזה.
חיים כץ: הוא לא צריך פתק.
חיים כץ: אם הוא נרשם למכינה, הוא יביא אישור שהוא נרשם.
דליה איציק: לא כתוב נרשם.
דליה איציק: לכן השאלה שאתה שואל היא שאלה נכונה.
דליה איציק: מה זה נקרא ללמוד במכינה?
דליה איציק: אם הוא לומד חודשיים, אם הוא לומד ארבעה חודשים, אם הוא פרש מהמכינה.
דליה איציק: אני מבינה את השאלה, אבל אי אפשר, המכינה בסוף נותנת אישור.
דליה איציק: כשאני הולכת לקבל פיצויי פיטורים, אני צריכה אישור מהמעביד.
חיים כץ: אם המהלך הזה נכנס לתוקף לגבי חיילים, לגבי כל הרשימה, זה חצי שנה.
חיים כץ: אי אפשר לעשות העדפה דווקא למכינה.
חיים כץ: פשוט אי אפשר.
דליה איציק: לחיילים אין חצי שנה.
חיים כץ: לא, חיילים לא עוזבים את הצבא.
חיים כץ: בואי אני אגדיר לך למי יש.
חיים כץ: שירות לאומי יש חצי שנה, שירות אזרחי חצי שנה ומי שהולך לשנת שירות, גם לו יש חצי שנה.
שמרית גיטלין שקד: זה תיקון שאושר בוועדה.
חיים כץ: אפשר להתיישר על חצי שנה.
דן אורן: אני לא בא לדבר על העיקרון אלא צריך לנסח את זה כך שאפשר ליישם את זה.
חיים כץ: אם אנחנו כבר מדברים, כמה אנשים כאלה יש, כאלה שבאו ממעגל העבודה?
יוחנן בן יעקב: אין לי מושג.
יוחנן בן יעקב: אני לא נתקלתי בזה.
יוחנן בן יעקב: אני לא יודע.
יוחנן בן יעקב: התחילו את מסלול המכינות 2,600 חניכים בתשע"ב.
יוחנן בן יעקב: שנת תשע"ג יהיו לפחות 10-15 אחוזים יותר.
חיים כץ: 3,000.
יוחנן בן יעקב: כן.
יוחנן בן יעקב: בסך הכול.
חיים כץ: אנשים ברמה גבוהה, נכון?
יוחנן בן יעקב: יש מכל גווני החברה הישראלית, ממכינה לבני העדה הדרוזית, דרך מכינות לנוער שלא הגיע ל-12 שנות לימוד ולא הגיע לבגרות.
דליה איציק: זה סיפור הצלחה.
יוחנן בן יעקב: עד חבר'ה מצטיינים.
יוחנן בן יעקב: יש את כל החתך.
יוחנן בן יעקב: עם כיפות ובלי כיפות, בנות ובנות, הכול.
יוחנן בן יעקב: יש ניסיונות להקים גם מכינות חרדיות, אבל את זה לא צועקים עכשיו כדי לא לסבך את העניין.
חיים כץ: אתה רוצה בלגן בינינו.
יוחנן בן יעקב: לכן אמרתי שלא מדברים.
חיים כץ: דליה, חצי שנה.
דן אורן: אני שואל איך זה יעבוד, כי האדם מתפטר מעבודתו.
חיים כץ: את כל השאלות האלה נעלה אחרי הקריאה הראשונה.
חיים כץ: תקריאי את הצעת החוק.
אריה ביבי: בבית התלוי הוא מדבר על חבל.
שמרית גיטלין שקד: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון – התפטרות בשל לימודים במכינה קדם צבאית), התשע"ב-2012 1.
שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 11 בחוק פיצויי פיטורים התשכ"ג-1963, בסעיף 11(ג), אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) הוא החל ללמוד במכינה קדם צבאית כהגדרתה בחוק המכינות הקדם צבאיות התשס"ח-2008 ועקב כך נדחה שירותו הסדיר לפי חוק שירות ביטחון (נוסח משולב) התשמ"ג-1986, ובלבד שלמד במכינה קדם צבאית שישה חודשים לפחות".
שמרית גיטלין שקד: ברשותך אדוני, אני אקרא את ההגדרה של מכינה קדם צבאית: "מסגרת חינוכית המיועדת בעיקרה למיועדים לשירות ביטחון וליוצאי צבא ושמטרותיה הכנת החניכים לשירות מלא צבא הגנה לישראל וחינוך למעורבות חברתית ואזרחית".
חיים כץ: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה
חיים כץ: חברת הכנסת דליה איציק מצביעה במקום חברת הכנסת רחל אדטו.
חיים כץ: אריה ביבי חבר ועדה.
חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים כאן רואים את חשיבות הצעת החוק ואישרו אותה להכנה לקריאה ראשונה.
חיים כץ: אני מקווה שבשבוע הבא היא תעבור במליאה בקריאה הראשונה, כך שבתחילת המושב הבא היא תעבור לקריאה השנייה והשלישית.
דליה איציק: תודה אדוני.
שמרית גיטלין שקד: יש לנו מייל מרן רידניק, רפרנט תעסוקה באגף התקציבים שמוסר שאין עלות תקציבית להצעת חוק פיצויי פיטורים (התפטרות בשל לימודים במכינה קדם צבאית) שהתקבל בוועדה.
אילן גילאון: צהרים טובים.
אילן גילאון: אנחנו פותחים את הישיבה.
אילן גילאון: אנחנו חוזרים אחורנית לתיקונים שהיינו צריכים לערוך ומיד נתחיל בהקראה.
אייל לב ארי: אנחנו חוזרים לתקנה 1, הגדרות.
אייל לב ארי: "רשת" – אישיות משפטית, במקום גוף משפטי.
אייל לב ארי: אחרי תקנה 6, אנחנו מעבירים את תקנה 28(ד) וכותבים אותה כתקנה עצמאית, תקנה 6א.
אייל לב ארי: 6א.
אייל לב ארי: התאמות נגישות בשירותים נלווים חייב בביצוע התאמות נגישות לשירות, יבצע התאמות נגישות הנדרשות לכל שירות נלווה, הניתן במקום הציבורי שלגביו מוטלת עליו חובת ביצוע התאמות כגון: שירותי הסעדה וספורט הנלווים לשירות הארחה הניתן בבית מלון.
אייל לב ארי: 19.
אייל לב ארי: עמדת שירות ניתן שירות באמצעות עמדת שירות – לא צריך את "כהגדרתה בת"י" כיוון שזה מופיע כבר בתקנה 1 בהגדרות שמפנות להגדרות שבת"י 1918 חלק 3.2 – יתקיימו באחת מכל חמש עמדות שירות בהן ניתן שירות זהה ולפחות בעמדה אחת הוראות ת"י 1918 חלק 3.2 לעניין עמדות שירות (2.11) בשינויים אלה:
ישראל אבן זהב: אפשר להעיר?
ישראל אבן זהב: אני חושב שצריך להוסיף כאן "ניתן שירות באמצעות עמדות שירות, יתקיימו באחת לפחות מכל חמש".
ישראל אבן זהב: אם מישהו ירצה לשים שתי עמדות או שלוש עמדות, שלא יאמרו לו שזה לא בסדר.
צביה אדמון: זה כתוב.
ישראל אבן זהב: באחת לפחות מכל חמש, כי אם מישהו רוצה לשים שתי עמדות, שלא יבוא מחר מישהו ויגיד שהוא מגיש תביעה נגדו כי הוא נתן שתי עמדות.
צביה אדמון: זה כתוב כאן.
צביה אדמון: זה לא משנה תחבירית.
צביה אדמון: זה אותו הדבר.
ישראל אבן זהב: זה משנה תחבירית ועוד איך.
קריאה: משנה או לא משנה.
קריאה: כולנו מסכימים על אותו דבר.
ישראל אבן זהב: באחת לפחות מכל חמש.
ישראל אבן זהב: אם מישהו ירצה לתת יותר, שייתן.
צביה אדמון: אין צורך להגיד את המילה "לפחות" פעמיים.
הר טוב: בעניין של היחס.
אילן גילאון: היחס נקבע.
אילן גילאון: אין הבדל ביחס.
הר טוב: היחס שנקבע כאן הוא אחת לחמש ואנחנו מתנגדים ליחס הזה.
הר טוב: אנחנו חושבים שמידות של עמדת שירות נגישה, יש כאן הפניה לתקן, מן סתם עמדת שירות נגישה, מטבעה תופסת שטח רצפתי גדול כי כך צריכה להיות עמדת שירות שהיא עמדת שירות נגישה.
הר טוב: במקומות שהם קיימים כבר ופועלים, מקומות גדולים כמו חברות סלולר, בנקים, רשויות מקומיות, קופות חולים, ביטוח לאומי, אלה לא רק עסקים אלא גם משרדי ממשלה לצורך העניין, שיש שם הרבה מאוד עמדות שירות, המשמעות של אחת לחמש היא שהם יצטרכו לעשות שיפוץ כולל במקום כי זה כמו פאזל, זה כמו אפקט הדומינו.
הר טוב: אני אתן דוגמה.
הר טוב: אם יש שמונה עמדות שירות במקום – סתם אני נותנת דוגמה – שש עמדות שנותנות שירות מסוג איקס ושתי עמדות שנותנות שירות מסוג ואי, צריך שלוש עמדות שירות על שמונה עמדות.
הר טוב: אנחנו חושבים שזה נטל שלא יוכלו לעמוד בו, זה קיצוני ולא סביר.
הר טוב: ההצעה שלנו היא או להגדיל את היחס, לא אחת לחמש, ויובל הציע אחת לעשר.
הר טוב: דרך אגב, אייל, פניתי אליך לפני הדיון והייתי רוצה לדעת היכן יש התייחסות לקופות.
הר טוב: איפה היחס לקופות כי יש סופרים שיש שם הרבה מאוד קופות.
קריאה: זה מופיע בסעיף אחר.
הר טוב: אתם יכולים להפנות אותי לסעיף?
צביה אדמון: זה נמצא באותו סימן.
הר טוב: חיפשתי ולא מצאתי.
צביה אדמון: זה ישנו.
הר טוב: בכל מקרה, אנחנו חושבים שזה נטל כבד מדי על כולם וצריך להגדיל את היחס לאחת לעשר.
הר טוב: בכל מקרה, המידות שמופיעות בתקן – והיה לנו על זה דיון מול הנציבות – יש שם למשל התייחסות לעומק, לברכיים, של ואנחנו חושבים שמספיקים ארבעים סנטימטרים.
הר טוב: יש גם התייחסות לגובה.
הר טוב: שמואל, אתה יודע על מה אני מדברת, על מטר ו- כאשר במקום קיים דרשנו מטר ועשרה סנטימטרים.
שמואל חיימוביץ: אין כאן סתירה.
הר טוב: עניתי לך גם על זה.
הר טוב: אנחנו חושבים שבכל מקרה צריך לרכך קצת את המספרים שבתקן, לא בצורה משמעותית כי אז זה יהפוך לעמדה לא נגישה.
אילן גילאון: מאחת לחמש לאחת לעשר?
הר טוב: לא, אני מדברת על המידות.
הר טוב: לגבי היחס אנחנו חושבים שחייבים להגדיל את היחס כי זה נטל שלא יעמדו בו לא משרדי ממשלה ולא עסקים.
הר טוב: מקומות חדשים או מקומות שעכשיו משפצים, צריכים לעמוד בזה.
הר טוב: זה כן.
הר טוב: אני מדברת על מקומות שהם מקומות קיימים ופועלים ועכשיו זה אומר להפוך שם עולמות.
שוש רבינוביץ: איגוד לשכות המסחר.
שוש רבינוביץ: אני מצטרפת לדעה של עורכת הדין מיכל שיק.
שוש רבינוביץ: רציתי לשאול איפה הסימן הזה שקופות בטוח זה אחת לעשר.
שוש רבינוביץ: בנוסף, אם אנחנו מדברים כאן על שיפוץ, בסופו של דבר יהיו פחות עמדות לכולם כי יהיה פחות מקום וזה מאוד מאוד בעייתי.
שוש רבינוביץ: בנוסף רציתי לשאול על מה זה מבוסס, העשרים אחוזים מכלל העמדות שנדרשות בשיפוץ ומה ההיגיון מאחורי זה, על איזה מודל זה מבוסס והאם כך זה גם בחוץ לארץ.
שוש רבינוביץ: לנו זה נראה באמת לא סביר, לא מידתי ולא הגיוני כרגע.
שוש רבינוביץ: שאלה נוספת.
שוש רבינוביץ: בסופרמרקטים ורשתות שיווק, האם המעדניות למשל נחשבות גם הן כעמדת שירות על פי ההגדרה.
שוש רבינוביץ: דיברנו על כך ב-2009, עת הייתי כאן בדיון, ואז נאמר לנו ששם לא תהיה בעיה, אבל אין התייחסות מיוחדת ואנחנו לא רוצים להשאיר את זה לפרשנות.
שוש רבינוביץ: בוודאי שם תהיה בעיה מאוד גדולה וזה באמת כרוך בשיפוץ בעלויות לא הגיוניות.
טיבי רבינוביץ: אני כמובן רוצה להצטרף להערה ולומר מבלי להטיל דופי באיכות העבודה של הנציבות, שאין לי שום ספק שנעשית לעילא ולעילא, אבל אתם חייבים לקחת בחשבון לפעמים שכאשר מדובר בעסקים, כמו הבנקים למשל, שזה לא פשוט להוסיף עוד מיליון פה ועוד מיליון שם.
אילן גילאון: אתה מתכוון לעסקים מפסידים.
טיבי רבינוביץ: אתם חייבים לקחת בחשבון שיש דברים שלא ניתנים לשינוי באופן כזה.
טיבי רבינוביץ: זה לא עובד כך.
טיבי רבינוביץ: הגדלה כזאת של הסניף בכמה וכמה עמדות נגישות, זה דבר בלתי ישים כרגע.
טיבי רבינוביץ: אני אתן לך דוגמה ואני יודע שאני אעלה כאן משהו על המוקד.
טיבי רבינוביץ: זה טופס שלפי דפוס נגיש אנחנו חייבים להוציא אותו ללקוח.
טיבי רבינוביץ: תראה איך הוא נראה היום ותראה מה אמור להיות.
טיבי רבינוביץ: זה בלתי אפשרי.
שמואל חיימוביץ: למה בלתי אפשרי?
טיבי רבינוביץ: כי אני לא יכול להוציא ללקוח דבר כזה.
טיבי רבינוביץ: אני לא יכול.
טיבי רבינוביץ: אני לא מסוגל לעשות את זה על 16-A.
שמואל חיימוביץ: אתה דווקא מראה שזה אפשרי.
קריאה: איך זה קשור לסעיף עליו אנחנו מדברים?
שמואל חיימוביץ: זה לא קשור.
שמואל חיימוביץ: זאת לא עמדת שירות.
טיבי רבינוביץ: .
טיבי רבינוביץ: לכן אתם חייבים לקחת בחשבון שיש דברים לא ישימים.
טיבי רבינוביץ: נתתי את הדוגמה של הדפוס הנגיש והטפסים של הבנקים, ואני מדבר על הבנקים כי אותם אני מייצג.
טיבי רבינוביץ: אתם בסופו של דבר רוצים להנגיש את השירות ולהפוך את התקנות האלה לישימות.
טיבי רבינוביץ: בדברים מסוימים יש סיכוי שלמרות העבודה הנאמנה שלכם, אתם מביאים לתוצאה בלתי ניתנת ליישום.
טיבי רבינוביץ: זאת דוגמה.
טיבי רבינוביץ: הדוגמה של עמדה נגישה אחת לחמש עמדות, היא בדיוק דוגמה כזאת.
טיבי רבינוביץ: אני לא יכול להגדיל את הסניפים.
טיבי רבינוביץ: יש למשל משכנתאות, יש לי מט"ח, יש לי ייעוץ השקעות, יש לי עו"ש ואני לא יכול להוסיף כרגע בסניף אחד עוד חמש עמדות ובכך להגדיל את שטח הסניף שהוא כבר קבוע.
דוד לוי חדד: לסופרמרקטים נתתם אחת לעשר.
דוד לוי חדד: אם נתתם להם אחת לעשר ושם יש הרבה יותר תנועה של אנשים, למה לא לתת לכולם אחת לעשר?
דוד לוי חדד: למה לעשות איפה ואיפה?
דוד לוי חדד: זה כמו השישים צעדים, מאה צעדים וחמישים צעדים.
דוד לוי חדד: בתקנות האלה יש חוסר איזון מסוים.
בלהה ברג: יש לכם עמדות שירות זהות, מעל עשר עמדות שירות זהות במשטרה?
דוד לוי חדד: לפעמים כן.
בלהה ברג: אז הסעיף של עמדות השירות יחול.
בלהה ברג: מה שייקבע לגבי עמדות שירות, ייקבע גם לגביכם.
בלהה ברג: זה לא סעיף סופרמרקטים.
בלהה ברג: אנחנו מדברים עכשיו על עמדות שירות.
בלהה ברג: אם יש לכם עמדת שירות זהה, הסעיף שייקבע לגבי עמדות שירות יחול גם על המשטרה.
דוד לוי חדד: אני שואל למה כאן עושים אחת לחמש ובסופרמרקטים אחת לעשר?
שמואל חיימוביץ: גם אתה סבור שזה צריך להיות אחת לעשר?
דוד לוי חדד: כן.
אילן גילאון: שוש שאלה כאן שאלה מעניינת.
אילן גילאון: האם כל דסק בפני עצמו נניח הוא עמדת שירות.
אילן גילאון: כלומר, דגים זאת עמדת שירות, עוף היא עמדת שירות?
אילן גילאון: היא שאלה לגבי המעדנייה.
אחיה קמארה: זאת עמדת שירות זהה, אם זאת השאלה.
שוש רבינוביץ: היכן שהגבינות בקירור ואני רואה אותן דרך הזכוכית.
צביה אדמון: בתקן יש הגדרה לעמדת שירות.
צביה אדמון: ההגדרה הזאת אומרת שעמדת שירות היא דלפק קבוע שניתן בו שירות לציבור כאשר נותן השירות ניתן בצדו האחד ומקבל השירות בצדו האחר, כגון עמדת מודיעין, עמדת קבלה, עמדת תשלום, עמדה להעברת חפצים או עמדת בידוק ביטחוני.
אילן גילאון: מה זה העברת חפצים?
אילן גילאון: קנייה של נקניקים היא העברת חפצים?
שמואל חיימוביץ: צריך להיום מקום כלשהו שאפשר לתת את זה לבן אדם יושב.
שמואל חיימוביץ: זה לא צריך להיות לכל האורך, אבל חלק.
צביה אדמון: לעניין מעדניות, אטליזים ומקום בו יש עמדות גדולות – לא כל העמדה אלא עמדה או חלקה.
צביה אדמון: זה אומר בפועל שיהיה מקום בו יהיה ניתן לתת לאדם את זה בגובה שלו.
צביה אדמון: לפעמים גם לאנשים עומדים זאת בעיה.
אילן שפירא: הניסוח כרגע הוא כזה שאם יש לך עמדה אחת למכירת נקניקים, אזור אחד, לידו אזור למכירת גבינות ולידו אזור למכירת חמוצים, כל אחד מהם את צריכה לעשות התאמה.
אילן שפירא: כל אחד הוא שירות אחר.
צביה אדמון: את לא צריכה להוריד את הכול אלא יהיה איזשהו מעבר, איזשהו מקום בצד, שם יהיה ניתן לתת לאדם את מה שהוא קנה וזה בגובה שלו.
אילן שפירא: אז אתם תגידו שיש אפליה.
שוש רבינוביץ: האם אפשר גם לתת את זה ביד למישהו בלי לבנות דלפק יותר נמוך?
שמואל חיימוביץ: איך אפשר לתת ביד?
שמואל חיימוביץ: איך?
שמואל חיימוביץ: אם יש משהו גבוה בין המוכר לבין המקבל, איך אפשר?
שוש רבינוביץ: הוא יכול לצאת מהמקום.
ישראל אבן זהב: אני חושב שחלק מהנוכחים כאן שכחו שבאנו לעשות נגישות.
ישראל אבן זהב: אני מכיר את עבודת הבנקים כי גם אני לקוח של בנק וכל סניף אליו אני בא, אנשים כמעט לא מחכים לבנקים.
ישראל אבן זהב: כך שפיזית אין שום בעיה לעשות את ההנגשה.
ישראל אבן זהב: זה נכון שצריך לשנות גם את התקן ואפשר לצמצם בדרישות.
טיבי רבינוביץ: אתה רוצה לדאוג לאלה שכן מגיעים.
ישראל אבן זהב: אני רוצה לדאוג לזה שמגיע, שהוא יוכל להגיע ולא יחכה בתור בגלל שעומד לפניו נכה אחר והוא לא יכול להגיע לעמדה.
ישראל אבן זהב: לא יתכן שרק לאחת מתוך עשר עמדות, כי בבנק אלה בדרך כלל פעולות ארוכות, ייעוץ או משהו כזה שלפעמים לוקח גם שעה.
קריאה: התקנות האלה הן לא רק על בנקים.
ישראל אבן זהב: נכון, אבל אני מדבר כרגע על בנקים.
ישראל אבן זהב: אני חושב שספציפית צריכים לעבור על העסקים ולהחליט לגבי כל סוג עסק איך תהיה שם הנגישות ולא לעשות משהו גורף באופן כללי.
טיבי רבינוביץ: בוא נדבר תכל'ס.
טיבי רבינוביץ: גם אני לפעמים מחכה בתור בבנק.
טיבי רבינוביץ: אתה הרי לא רוצה להגיע למצב שבן אדם לא מחכה בתור.
ישראל אבן זהב: לא, אין לי בעיה.
טיבי רבינוביץ: אתה רוצה להנגיש את השירות ושלאותו בן אדם יהיה נוח, אבל אתה לא רוצה שהוא לא יחכה בתור.
ישראל אבן זהב: לא אמרתי את זה, אבל שיחכה זמן סביר בתור כמו לקוח אחר ולא יחכה רק לעמדה נגישה כאשר באותה עמדה מקבל מישהו את השירות.
טיבי רבינוביץ: מקובל עלי.
אילן גילאון: ישראל, במה שאתה אמרת, אולי אתה מצדיק שמספיקה עמדה אחת לעשר.
אילן גילאון: אם באמת אין תנועה בבנק ואנשים לא מגיעים, את רוב השירותים לוקחים באמצעים האינטרנט, למה אנחנו לא יכולים לומר לפחות אחת לעשר?
ישראל אבן זהב: יכול להיות, אבל אם זה בנק למשכנתאות שאנשים כן באים לשם, צריך לתת יותר עמדות.
ישראל אבן זהב: צריך ספציפית לכל מקום להתאים את מספר העמדות הנגישות לאותו מקום.
טיבי רבינוביץ: בבנקים למשכנתאות בדרך כלל אין כל כך הרבה עמדות.
ישראל אבן זהב: שם עוד לא הייתי.
אילן גילאון: אני רוצה לשמוע את שמוליק, כי זה מאוד מעניין לדעת מהותית מה ההבדל בין עמדה כזאת לעמדה אחרת.
טיבי רבינוביץ: אני רוצה ששמוליק יתייחס לעוד שאלה שלי.
טיבי רבינוביץ: בבנקים הרי יש מספר מסוים של שירותים שניתנים, כמו שאמרתי קודם.
טיבי רבינוביץ: אין לזה התייחסות ברורה בתקנות.
טיבי רבינוביץ: זה אותו סוג של שירות אבל בתוך הסניף יש כמה וכמה סוגי שירותים.
ישראל אבן זהב: אז תחלק את זה.
אחיה קמארה: לא הבנתי את הבעיה כי אנחנו מדברים על עמדות זהות.
טיבי רבינוביץ: השאלה איך אתה מתייחס לעמדה זהה.
טיבי רבינוביץ: האם מט"ח ומשכנתאות אצלך זאת עמדה זהה?
אחיה קמארה: לא.
הר טוב: זה בכלל עונה לעמדת שירות לפי ההגדרה שקראתם?
הר טוב: זה דלפק?
טיבי רבינוביץ: כן.
הר טוב: אני כבר לא יודעת איך להגדיר את זה.
אחיה קמארה: כאן עומדים בשביל משכנתאות וכאן עומדים בשבילן מט"ח.
אחיה קמארה: זה ברור שזאת לא אותה עמדה.
אילן שפירא: דווקא הדוגמה של הבנקים היא דוגמה טובה כי בהרבה בנקים, היכן שיש עמדות שירות של עו"ש, מעל עמדה אחת כתוב: ללקוחות עסקיים.
אילן שפירא: עושים את זה כדי להוריד את התור ואת העומס.
אילן שפירא: אם יאמרו ללקוחות עסקיים שזה שירות אחר ולכן הם צריכים להנגיש אותו, הם לא יעשו עמדה נפרדת ללקוחות עסקיים וכולנו נעמוד הרבה יותר זמן בתור כי הלקוחות העסקיים יתלבשו על כל העמדות הרגילות ויתקעו את כולנו.
אילן שפירא: צריך לתת את הדעת גם על טובת כלל הציבור ולא רק על טובת האנשים עם מוגבלות שהם נכללים בפנים.
אילן שפירא: אם כולנו נסבול מזה, זה לא משפר את המצב גם לא לאנשים עם מוגבלות.
אילן שפירא: צריך גם את זה לקחת בחשבון.
אילן שפירא: עוד משהו בהמשך למה שאמרתם קודם בנושא המזון וכך הלאה.
אילן שפירא: אמרתם שיהיה מעבר בצד שאדם עם מוגבלות יכול לקחת.
אילן שפירא: אם יעשו את זה, אם אני אעשה את זה במסגרת הדואר, אתם תאמרו שאנחנו מפלים אנשים כי מה פתאום אתם אומרים לאדם עם מוגבלות ללכת הצידה ולקחת את זה משם.
אילן שפירא: כשאתה עונה עכשיו על כל השאלות, תתייחס גם לזה בבקשה.
אילן גילאון: תענה לשאלה.
אילן גילאון: כל עמדה צריכה להיות נגישה בסופו של דבר ולא הבנתי למה היא לא צריכה להיות.
אילן גילאון: למה עמדה עסקית לא צריכה להיות נגישה ועמדה בנושא אחר לא צריכה להיות נגישה?
נטע רוטמן: כי הגודל של העמדות הוא שונה.
נטע רוטמן: גודל של עמדה הוא מטר וחצי על עומק של תשעים סנטימטרים.
נטע רוטמן: אני מדברת על עמדה נגישה בישיבה.
אחיה קמארה: אבל את מדברת על עומק ולא על רוחב.
נטע רוטמן: גם וגם.
נטע רוטמן: הרוחב הוא מטר וחצי.
נטע רוטמן: העומק, אם אנחנו 48 וזה יוצא ממול, זה כמעט מטר.
נטע רוטמן: אם אנחנו נהיה בעולם אידיאלי ובאמת כל העמדות תהיינה נגישות, וזה יציר אוניברסאלי ואנחנו בסדר עם זה, אז יהיו - השטח הוא נתון לצורך העניין - פחות עמדות בסך הכול על שטח נתון.
נטע רוטמן: שלא לדבר על כך שבמבנים קיימים, במבנים אם למשל הנגישו מבנה קיים ולצורך העניין עשו את העמדה הנגישה – וכבר ראיתי מקום כזה – בין שני עמודים.
נטע רוטמן: אם אנחנו רוצים לעשות עוד, זה אומר לשבור את הסניף הזה ולבנות אותו מחדש.
נטע רוטמן: תקנות מבנה קיים ותקנות השירות לא חופפות.
נטע רוטמן: זה עוד לא נחתם, זה כבר התחילו.
נטע רוטמן: צריכים להתחשב בנתון הזה.
נטע רוטמן: לכן הפרופורציות בפרקטיקה של החיים כשרוצים שהכול יהיה נגיש, זה לא יהיה ישים ואם זה לא יהיה ישים, ידחו את הדברים ויעשו דברים אחרים.
נטע רוטמן: אנחנו רוצים שזה יהיה ישים, אנחנו רוצים להשתלב ולא להשתלט.
אילן גילאון: מה קורה לאדם שמגיע עם כיסא גלגלים והוא צריך לקבל שירות של כרטיס אשראי?
אילן גילאון: האם הוא יכול להגיע לשם?
נטע רוטמן: לדעתי אנחנו צריכים לכונן גם את היחס הזה.
נטע רוטמן: בכל קומה צריכה להיות עמדת שירות שנותנת את כל השירותים בעמדת השירות.
נטע רוטמן: אתה לא מכפיל את העמדות אלא אתה מכנס את השירותים.
שמואל חיימוביץ: זה אומר שתשנעי את הפקידים לאותה עמדה?
נטע רוטמן: אם הם קלי רגליים, מה הבעיה?
שמואל חיימוביץ: מה זה קשור?
אחיה קמארה: כל הפקידים יתחילו להתרוצץ בבנק?
נטע רוטמן: בכל קומה.
טיבי רבינוביץ: במקום שפקיד יצטרך להתרוצץ בסניף של בנק, אתה רוצה לשים עוד חמש עמדות נגישות.
טיבי רבינוביץ: זה נראה לך יותר קל?
אחיה קמארה: זה נראה לי יותר נכון.
אחיה קמארה: אם אתה שואל אותי, אז כן, זה נראה לי יותר נכון.
שמואל חיימוביץ: אני אתייחס.
שמואל חיימוביץ: יש לי רק בקשה אחת והיא לא להפריע לי באמצע.
שמואל חיימוביץ: אחרי כן אפשר לומר מה שרוצים.
שמואל חיימוביץ: דבר ראשון.
שמואל חיימוביץ: יש התייחסות מהי עמדת נגישות בתקן 1918 בחלק 3.2 ושם ניתחו מצבים שונים של עמדות מסוגים שונים.
שמואל חיימוביץ: יש עמדה שמקבלים בדרך כלל את השירות בעמידה ויש עמדה שמקבלים את השירות תוך ישיבה.
שמואל חיימוביץ: כאשר מקבלים בעמידה, אמרנו בתקנות מקום קיים – וזה יהיה נכון גם לגבי ריהוט קיים – עד גובה של מטר ועשרה סנטימטרים לא צריך לעשות שינוי.
שמואל חיימוביץ: זה בסדר.
שמואל חיימוביץ: אם צריך לעשות שינוי, הוא יהיה עד גובה של מטר וחמישה סנטימטרים.
שמואל חיימוביץ: האם על הנקודה הזאת של עמדת שירות בעמידה יש בעיה?
קריאה: רק לגבי המדף.
שמואל חיימוביץ: נגיע לזה.
הר טוב: תקנות השירות לא מבדילות בין מקום קיים למקום חדש.
הר טוב: מה שכתוב בתקן כרגע הוא מטר וחמישה סנטימטרים.
הר טוב: בתקנות מקום קיים קבענו מטר ועשרה סנטימטרים.
שמואל חיימוביץ: לבדיקה.
שמואל חיימוביץ: כתוב לבדיקה מטר ועשרה.
שמואל חיימוביץ: לביצוע זה מטר וחמישה סנטימטרים, גם שם.
אילן שפירא: כאן קבוע מטר ועשרה אלא אם כן עשית שיפוץ.
אילן שפירא: בסעיף 19 שאושר עד היום.
שמואל חיימוביץ: אנחנו סיסטמתיים בעניין הזה.
אילן שפירא: בסעיף 19(ב)(1) נאמר:
אילן שפירא: בעמדה או בחלק ממנה שניתן בהם שירות ציבורי כאשר ציבור מקבלי השירות עומד, אשר הותקנה לפני המועד הקובע, לא יעלה גובה הדלפק על בצד שעומד בו מקבל השירות, אולם אם החליף נותן השירות עמדה וביצע בה שינויים, יהיה גובה העמדה כאמור בת"י 1918 חלק 3.2.
שמואל חיימוביץ: זה פתור.
הר טוב: אתה קראת מהנוסח המעודכן?