GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל לב-ארי: אנחנו עוברים לתקנה 94ו(1): "לוחות זמנים לביצוע התאמות נגישות ביחידות אכסון מיוחדות בשירותי רווחה" – זאת תקנה שנשמטה מהנוסח בדיון הקודם – "החייב בביצוע התאמות נגישות לפי תקנה 75(א) יבצע את התאמות הנגישות לפי לוחות הזמנים כאמור בתקנות 94ה(3), לפי העניין - - -
אדוארד ווייס: אולי תוכל להסביר מה התאריך הזה?
ישראל אבן זהב: כתוב 22.6.2015.
אדוארד ווייס: אני מדבר על הרישא, לא כל הסיפא.
אילן גילאון: אתה מדבר על תקנה 94ו(1)?
אדוארד ווייס: על 94ה(3).
אדוארד ווייס: זה כל-כך מסובך.
ישראל אבן זהב: כן, זה נכון.
אדוארד ווייס: ממש מסובך להבין את זה.
אייל לב-ארי: לפי הטבלה בתקנה 94ג.
צביה אדמון: מדובר בתאריכים האלה, תקנה 94ה(3), בדיוק הסעיף שקראנו עכשיו.
אייל לב-ארי: "(3).
אייל לב-ארי: שאר הוראות סימן י"ז במועדים כאמור בתקנה 93א(א)(2) אולם ניתן השירות על ידי רשות ציבורית, יושלמו ההתאמות לפי השיעורים ופרקי הזמן כאמור בתקנת משנה 94(ג)" – אדי שואל, בתור רשות ציבורית.
אדוארד ווייס: בחמישה או יותר, כי יש מקומות שיש לשכת רווחה אחת למשל.
מירב גת: אפשר להסביר לנו את זה, בבקשה?
אדוארד ווייס: בלשון מובנת, פישוט לשוני.
מירב גת: אני לא מצליחה להבין.
אילן גילאון: כן, צריך נגישות לתקנות האלה.
אילן גילאון: צריך להנגיש אותן.
מירב גת: אנחנו לא מבינים את השורה התחתונה, האופרטיבית – אם אפשר, תסבירו לנו.
צביה אדמון: זה אומר דבר כזה – הסעיף הזה מתייחס ליחידות אכסון מיוחדות בשירותי רווחה - - -
דן אורן: לא, לא.
דן אורן: זה מתייחס לכל השאר גם כן.
צביה אדמון: בתקנה 94ו(1) – לוחות הזמנים לביצוע תקנה 75(א).
צביה אדמון: תקנה 75(א) מדברת על יחידות אכסון מיוחדות בשירותי הרווחה כגון מקלטים לנשים מוכות וכן הלאה.
צביה אדמון: הסעיף הזה פשוט נשמט מלוחות הזמנים שהגשנו בדיון הקודם ואנחנו משלימים אותו.
צביה אדמון: מה הם לוחות הזמנים?
צביה אדמון: תלוי אם מדובר ברשות ציבורית או ברשות לא ציבורית.
צביה אדמון: אם זאת רשות ציבורית – יהיו לוחות הזמנים כאמור בתקנה 94ג, שם יש טבלה שמחלקת לפי מספר המקומות שעל הרשות לבצע בהן התאמות.
צביה אדמון: בטבלה כתוב איזה שיעור מתוך המקומות יבוצעו בו התאמות עד איזה מועד.
מירב גת: ואם זה פרטי?
צביה אדמון: אם זה פרטי – כנ"ל עד 2017, בסעיף אחר.
אייל לב-ארי: "אולם, אם היו במקום השירות יחידות אכסון מיוחדות ביום כניסת התקנות לתוקף, יבצע החייב את התאמות הנגישות לא יאוחר מיום 22.6.2015.
אייל לב-ארי: הוראות מעבר 96א(א) – אנחנו משנים את התקנה: "הפנתה הוראה מהוראות תקנות אלה לתקן ישראלי מסוים, יצא החייב ידי חובתו אם מילא אחר הוראות התקן שהיו בתוקף במועד ביצוע ההתאמה; בתקנה זו, "מועד ביצוע ההתאמה" – לרבות המועד בו הוזמנו התאמות מספק.
גבריאלה עילם: יש לי שאלה לגבי הבנת התקנה האחרונה.
גבריאלה עילם: האם זה אומר, למשל – אני בכוונה הולכת על למשל – לולאות השראה שנרכשו במקומות מסוימים, כבר נרכשו וכבר ישנן; מכונות לשירות אוטומטי שכבר התאימו לתן הקיים; שלטים שנעשו לפי התקן הקיים.
גבריאלה עילם: האם כל הדברים האלה, שכבר בוצעו, המשמעות היא שלא צריך לתקן אותן לפי התקן שנמצא עכשיו ברביזיה ועוד מעט יכנס לתוקף וכולי והתקנות מפנות אליו.
צביה אדמון: אם בוצעו התאמות לפי התקן שביות תחילת התקנות, ביום כניסתן לתוקף – זה בסדר.
צביה אדמון: אם הוא עושה בדיקה והוא רואה שיש לו את ההתאמות, הוא לא צריך לשנות.
גבריאלה עילם: ולפני כניסת התקנות?
דן אורן: אז יכול להיות שהוא יצטרך לשנות כי ההוראה הזאת אומרת: מכאן ולהבא.
דן אורן: כלומר, אם הוא עשה את זה לפי הוראות התקן אז וביום שהתקנה חלה עליו כבר, התקן כבר שונה, הוא יצטרך לעשות את זה לפי התקן ששונה.
דן אורן: מה שבעצם נאמר פה זה שהוא לא יצטרך לעשות את זה עוד פעם.
גבריאלה עילם: תודה.
שמואל חיימוביץ': יש לי שאלה בקשר לסיפא של הסעיף הזה: כשמתכננים משהו, עד שזה עובר מכרז, עד שזה מגיע להזמנה מספק, עוברת תקופה מסוימת שלוקחת לפעמים לא מעט זמן.
שמואל חיימוביץ': מה קורה בתקופה הזאת?
שמואל חיימוביץ': מה מחייב מבחינת התקן?
שמואל חיימוביץ': פה כתוב רק מההזמנה.
רינה קליין: כתוב: "לרבות המועד בו הוזמנו ההתאמות".
שמואל חיימוביץ': אבל אנחנו מדברים על תקופה של תכנון עד להזמנה.
שמואל חיימוביץ': אי אפשר להגיד: עכשיו תחזור לשולחן התכנון.
ישראל אבן זהב: שמואל, זה התקן שתכננת.
צביה אדמון: שמואל, אני עשיתי את האבחנה הזאת וזה הנוסח שלי.
צביה אדמון: כאשר עושים הזמנה מספק ומוציאים כסף, אם צריך לשנות את זה אחר כך, זאת כבר עלות כלכלית - - -
שמואל חיימוביץ': אגב, הזמנה מספק היא אולי הזמנת תכנון.
אילן גילאון: אתם מבינים מה אתם מדברים כולכם?
אילן גילאון: כי אני לא.
צביה אדמון: אם צריך – נבהיר את זה.
צביה אדמון: בשלב התכנון הם עוד יכולים לשנות.
שמואל חיימוביץ': זה לא פשוט בכלל אם המכרז כבר יצא.
גבריאלה עילם: זה לא פשוט כי אנחנו בדיוק על הגבול כרגע בין תקן שעובר רביזיה והתקנות שיכנסו לתוקף - - -
דן אורן: עד כמה שאני - - -
גבריאלה עילם: רק רגע.
גבריאלה עילם: למשל שלטים – עושים תכנון של השלטים, זאת עוד לא הזמנה, נכון?
גבריאלה עילם: נגיד שהתקן נכנס לתוקף בין השלב הזה של התכנון כשלוקחים את מורשה הנגישות ומעצה השלטים ויצרן השלטים ועוד לפני שהזמינו את השלטים לייצור אבל אחרי שאישרו את התכנון, התקן משתנה – מה אנחנו עושים במקרה הזה?
גבריאלה עילם: זאת בעיה אמתית.
בלהה ברג: הסעיף הזה הוא לא משהו שיקרה מעכשיו למחר.
בלהה ברג: כאשר מורשה נגישות יבדוק את הדברים הוא יידע, הוא אמור להיות מעודכן, הוא יודע שיש היות תפיסה חדשה.
בלהה ברג: התקנים לא משתנים מהיום בבוקר למחר בבוקר.
ישראל אבן זהב: הוא לא יודע כלום.
בלהה ברג: הסעיף הזה נועד להגן על מי שכבר ביצע.
בלהה ברג: אמרנו שלא רק מי שביצע אלא גם מי שכבר עשה הזמנה.
בלהה ברג: הסעיף בא להגן עליו מפני טענות שהוא לא ביצע כמו שצריך, אנחנו הולכים עוד צעד אחד קדימה – הוא כבר הזמין.
בלהה ברג: אם הוא רק תכנן – כן, הוא יצטרך לעשות שינוי.
בלהה ברג: יש איזשהו קו או נקודת גבול שבה אנחנו יכולים להגן על מי שעשה כבר צעדים מסוימים וקו הגבול הוא קו ההזמנה.
בלהה ברג: אם הוא יראה שבתאריך מסוים הוא הזמין – זה התאריך הקובע.
אילן גילאון: תודה, בלהה, זה סביר מאוד מה שאת אומרת.
ישראל אבן זהב: זה לא עובד ככה בשטח.
אילן גילאון: הסתיים הדיון.
אילן גילאון: תראו, הטכניקה עכשיו היא כזאת:
אילן גילאון: אנחנו לא יכולים לעסוק בהקראה כי מדובר בכ-100 עמודים של כל העבודה שלנו בחודשים האחרונים, שלוש שנים אחרונות.
שמואל חיימוביץ': זה 100 עמודים בדיוק.
אילן גילאון: לכן צביה תסביר את הפרקים ואנחנו נצביע.
אילן גילאון: ככה זה יעבור הלאה בתקווה שנסיים את זה מהר.
אילן גילאון: כל הדברים האלה כבר נדונו, אין דיון מחודש.
אילן גילאון: אפשר רק לברך על המוגמר.
אילן גילאון: כן, צביה.
צביה אדמון: תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות).
צביה אדמון: התקנות מחולקות לכמה חלקים: פרשנות והוראות כלליות; התאמות נהלים; אמצעי עזר ושירותי עזר; התאמות חלופיות; לוחות הזמנים.
צביה אדמון: הפרק הראשון הוא פרק פרשנות שכולל הגדרות למונחים שנעשה בהם שימוש לאורך כל התקנות.
צביה אדמון: אני רואה שזה מתפרס על הרבה עמודים.
צביה אדמון: ההוראות הכלליות כוללות הוראות לגבי מיהו החייב, מי האחראי למתן התאמות נגישות לשירות, על שמירת כבוד האדם במתן נגישות, לרבות החובה לתת התאמות נגישות כשירות מכיל, דהיינו לתת את השירות לאנשים עם מוגבלות יחד עם שאר הציבור.
צביה אדמון: איסור דרישת תשלום בעד ההתאמות; איסור התניית שירות בהצגת תעודות כתנאי למתן שירות נגיש; שמירת דינים; התאמות נגישות בשירותים נלווים על מנת לוודא שנותן שירות יעשה את ההתאמות בכל השירותים שהוא מספק; מתן התאמות נגישות לבקשתו של אפוטרופוס או מלווה של אדם עם מוגבלות, אם האדם אינו יכול להביע את רצונו.
צביה אדמון: פרק ג' דן בהתאמת נהלים, הליכים ונוהגים בשירות.
צביה אדמון: תקנה 9 – אני אמרתי את זה בעבר ואני אחזור על זה שוב – זאת אולי התקנה המשמעותית ביותר בתקנות האלה משום שמרבית התאמות הנגישות שיינתנו בפועל בשטח לאחר שהתקנות האלה יכנסו לתוקף יהיו דרך התקנה הזאת.
צביה אדמון: דהיינו, אדם שמגיע לקבל שירות ורואה שהשירות אינו נגיש – יוכל לפנות לפי התקנה הזאת לנותן השירות ולהגיד לו: הנהלים שלך, הפרוצדורה של מתן השירות אינה נגישה, תשנה את זה על מנת שאני אוכל לקבל את השירות.
צביה אדמון: כל עוד ההתאמה שהוא מבקש היא סבירה – נותן השירות יצטרך לתת אותה.
צביה אדמון: תקנה 10 מרחיבה את החובה שקיימת כבר, את האיסור שקיים היום בחוק על הפליית אנשים עם מוגבלות שנעזרים בחיות שירות.
צביה אדמון: אנחנו מרחיבים את זה כאן לחיות שירות בכלל, לא רק לכלבי נחייה; תקנה 11 מאפשרת לאדם עם מוגבלות לקבל שירות עם מלווה מטעמו; תקנה 12 היא הוראה לגבי התאמות נהלי פינוי בשעת חירום.
צביה אדמון: תקנה 13 מדברת על קיצור התורים.
צביה אדמון: מתן שירות לאדם עם מוגבלות ללא המתנה בתור, כאשר התור לא נקבע מראש.
צביה אדמון: לאנשים עם מוגבלות מסוימת – מוגבלות שכלית או נפשית או על הספקטרום האוטיסטי – שיש להם נכות רפואית של 50% לפחות; תקנה 15 – לאותה אוכלוסייה, פחות או יותר, פטור מתשלום על מלווה של אדם עם מוגבלות במקומות ציבוריים מסוימים.
צביה אדמון: זה פרק הנהלים.
צביה אדמון: פרק ד' עוסק בהתאמות נגישות למקום בו ניתן השירות.
צביה אדמון: מדובר בהתאמות שלא נדרש לגביהן היתר בנייה ולכן לא היה ניתן לכלול אותן בתקנות מקום חדש או מקום קיים ולכן הן נכנסו לכאן.
צביה אדמון: סעיף 17 דן בנגישות מעברים; סעיף 18 מדבר על התאמות בשילוט; 18א – נגישות במעליות, הנגשת המעליות לאנשים עם מוגבלות ראייה.
צביה אדמון: סעיף 19 הוא סעיף עמדות השירות – הנגשת עמדות השירות לאנשים עם מוגבלויות שונות, לרבות שימוש במערכות עזר לשמיעה באחת העמדות; 19א הוא סעיף נלווה לו שמדבר על מתן שירות באמצעות מדפים ושולחנות וכן סעיף 20 שמדבר על עמדת מודיעין נגישה שהיא עמדת שירות ספציפית, ייעודית.
צביה אדמון: תקנה 21 מדברת על התאמות במערכת כריזה קולית עבור אנשים שאינם שומעים.
צביה אדמון: תקנה 22 התאמות נגישות במערכת כריזה חזותית עבור אנשים שאינם רואים; 23 דן במקומות המתנה, מושבים, עבור אנשים עם מוגבלות, לרבות התקנת או הספקת מושבים מותאמים לפי התקן; סעיף 24 – התאמות בתאי מדידה והחלפות בגדים.
צביה אדמון: סעיף 25 מדבר על מכונות לשירות אוטומטי.
צביה אדמון: יש כאן הוראות מינימאליות לגבי מכונות למתן שירות אוטומטי ואני מניחה שהנושא הזה יתפתח בהמשך הטיפול בתקנות האלה.
צביה אדמון: פרק ה' עוסק בהספקת אמצעי עזר ושירותי עזר בשירות הציבורי.
צביה אדמון: הוא מחולק להוראות כלליות שחלות על כל שירות שהוא ואחר כך הוראות ספציפיות שמתייחסות לשירותים ספציפיים שבהם צריך לתת אמצעי עזר ספציפיים.
צביה אדמון: סעיף 28 מדבר על החובה הכללית למתן אמצעי עזר ושירותי עזר והשמירה עליהם – שמירה על תקינותם וזמינותם ושמישותם; סעיף 29 מדבר על השמירה על זמינות והתקינות של ההתאמות; סעיף 30 מדבר על ביצוע בדיקה תקופתית על מנת לוודא שההתאמות האלה עדיין עומדות בדרישות של התקנות ושהן שמישות וזמינות.
צביה אדמון: סעיף 31 עוסק בהתאמות נגישות למידע.
צביה אדמון: הוא מחייב מתן כל מידע שניתן לציבור במהלך השירות או אודותיו בצורה שמישה לאנשים עם מגוון מוגבלויות, מספר דרכים רב.
צביה אדמון: גם מספר הדרכים האלו הוא איננו סופי משום שעם ההתפתחויות הטכנולוגיות יתכנו דרכי מתן מידע יותר יעילות ויותר זולות לנותן השירות.
צביה אדמון: סעיף 31א דן במלווה מטעם גוף ציבורי במקום בו ניתן השירות; 32 דן בסיוע במילוי טפסים כאשר הטפסים ניתנים בכתב יד או בהקלדה או במסך מגע או בדרכים אחרות; סעיף 33 מדבר על מתן שירות באמצעות טלפון, פקסימיליה, מסרון, דואר, אינטרנט, דואר אלקטרוני או אמצעי דיגיטלי אחר שמאפשר לאנשים עם מוגבלות שאינם יכולים לקבל את השירות בדרך רגילה, להתקשר לנותן השירות ולקבל את השירות או לקבל את המידע אודות השירות בדרכים אלטרנטיביות.
צביה אדמון: סעיף 34 עוסק בהתאמות נגישות למערכת ניתוב שיחות טלפון; סעיף 35 הוא סעיף הפרסום.
צביה אדמון: לפיו נותני שירות צריכים לפרסם את ההתאמות שישנן בשירות שהם נותנים.
צביה אדמון: ככל שיהיו יותר התאמות, ככל שביצוע ההתאמות יתקדם, הם יעדכנו את הפרסום הזה כדי שהציבור יידע, ציבור שכולל אנשים עם מוגבלות יידע אילו אמצעי נגישות יש לפניו כרגע.
צביה אדמון: סימן ג' דן בשירותי האינטרנט והתאמות של מידע ושירות שניתן לציבור באמצעות האינטרנט; סימן ד' עוסק בהתאמות בשירותי ביטחון והצלה ונחלק להתאמות במוקדי חירום טלפוניים שמאפשר לציבור להתקשר לאותם מוקדים באמצעים חלופיים; נהלי בידוק ביטחוני שצריכים להיות מותאמים לפעמים לאנשים עם מוגבלויות.
צביה אדמון: תקנה 41 דנה בחקירת אדם עם מוגבלות.
צביה אדמון: היא מתאימה למעשה חקירות על פי דין – חקירות משטרה ושל גורמים אחרים שיש להם סמכות על פי דין לחקור – מתאימה את הליכי החקירה לאנשים עם מוגבלויות שונות על מנת שתהיה תקשורת בין החוקר לבין הנחקר, כמובן תוך שמירה על איזון עם צרכי החקירה עצמה; תקנה 42 דנה בהתאמות נגישות למתקני מעצר בשירות בתי הסוהר וכוללת התאמות הן לנהלי המעצר והמאסר, הן ליחידות אכסון מיוחדות ודברים נוספים.
צביה אדמון: סימן ה' דן בהתאמות נגישות בערכאות שיפוטיות וגופים בעלי סמכות מעין שיפוטית ורשויות שבסמכותן לקבוע מוגבלותו של אדם וזכאותו לשירות – כותר ארוכה – מדובר בהתאמות בהליכים בבתי משפט ובתי דין, בפני גופים מעין שיפוטיים וכן ועדות רפואיות וועדות סל שיקום שקובעות הן את מוגבלותו של אדם והן את זכאותו לשירותי רווחה ושירותים אחרים עקב מוגבלותו.
צביה אדמון: הליכים אלה צריכים להיות מותאמים לאדם עם מוגבלות גם באופן פרטני.
צביה אדמון: גם אולמות מסוימים צריכים להיות מותאמים וכן לפעמים התאמות גם לבא כוח של אדם עם מוגבלות שהוא בעצמו אדם עם מוגבלות, ולעדים.
צביה אדמון: יש פרוצדורה, אפשר לערער במקרים מסוימים.
צביה אדמון: וכן התאמות גם לקהל בדיונים שהם פומביים.
צביה אדמון: סימן ז' עוסק בנגישות בישיבות של רשויות ציבוריות.
צביה אדמון: אדם עם מוגבלות שמוזמן לישיבה של רשות ציבורית, למשל הישיבה הזאת, זכאי להתאמות מסוימות על מנת שיוכל להשתתף ולקבל את כל המידע, הן המידע שמועבר למשתתפים לפני הישיבה, הן בזמן הישיבה ולפעמים גם אחריה, כגון הפרוטוקול.
צביה אדמון: סימן ח' עוסק בהתאמות נגישות בשירותי מסחר.
צביה אדמון: סימן קטן לכאורה אבל הוא מאפשר לאדם עם מוגבלות לבקש כל סיוע סביר בשירותי מסחר, מחייב גם הספקת מושב מותאם.
צביה אדמון: סימן ט' עוסק בשירותי אירועים בפני קהל ועוסק באירועים מסוגים שונים, החל מהצגות תיאטרון, מופעים, עד הקרנות סרטי קולנוע וכן אירועים שנעשים לציבור בחגים ובאתרים של רשות הטבע והגנים.
צביה אדמון: הסימן קובע אילו התאמות יינתנו בכל מקום לקהל עם מוגבלויות שונות, כולל אנשים עם מוגבלות שנעזרים בכיסא גלגלים, אנשים עם מוגבלות שמיעה ולאנשים עם מוגבלות שכלית גם פישוט לשוני של חלק מהאירועים.
צביה אדמון: סעיף 60 עוסק בהתאמות נגישות בהקרנת סרטי קולנוע; 60א הוא סעיף נילווה שעוסק בפרסום ההתאמות שנעשות בהקרנות אלו; סעיף 61 עוסק במכירת כרטיסים לאותם אירועים; סעיף 62 עוסק בקיום אירועים ופעילויות פנאי במקום נגיש בתקופת הביניים.
צביה אדמון: סימן י' עוסק בנגישות לתערוכות ולמרכזי מבקרים.
צביה אדמון: הסימן הזה חל על מוזיאונים, על גלריות, על מרכזי מברים בין אם הם של גוף ציבורי או של רשות ציבורית או של גופים פרטיים; יש כאן התייחסות בסעיף 65 ו-66 לתערוכות עסקיות שגם בהן צריכות להיות התאמות מסוימות.
צביה אדמון: סימן י"א עוסק בשירותי סיורים מודרכים, בין אם הם ניתנים במוזיאונים או על-ידי מדריכים פרטיים או על-ידי חברות – יש כאן הרבה התאמות, כולל סיורים מודרכים בקבוצות של אנשים עם מוגבלות.
צביה אדמון: סימן י"ב עוסק בנגישות לשירות בספריות, כאשר בספריות ציבוריות, דהיינו הספריות הפתוחות לציבור, נדרשות התאמות שונות לרבות החזקת אמצעי עזר לאנשים עם מוגבלות, עזרה והכוונה לאנשים עם מוגבלות במקום והחזקת ספרים מותאמים במקרים מסוימים.
צביה אדמון: סימן י"ג עוסק בשירותי הדרכה והכשרה, בקורסים המוצעים לציבור, בבחינות המוצעות לציבור כגון הבחינות הפסיכומטריות והתאמות אמצעי העזר שיש לאפשר לאדם להשתמש בהם וכן התייחסות להתאמת הבחינות לאנשים עם מוגבלות.
צביה אדמון: תקנה 73ב עוסקת בפעילויות פנאי וחוגים.
צביה אדמון: הוא עשוי להיות סעיף שיש לו תחולה רחבה מאוד כי מוצעים הרבה מאוד פעילויות פנאי כאלה לציבור.
צביה אדמון: יש כאן התייחסות להתאמות הן לאנשים עם מוגבלות שכלית, הן התאמות לאנשים עם מוגבלות שמיעה.
צביה אדמון: סימן י"ד עוסק בנגישות בשירותי רווחה ומתייחס ספציפית לשימוש במערכת תקשורת תומכת וחליפית ביחידות אכסון מיוחדות כפי שדיברנו עליהן קודם.
צביה אדמון: סימן ט"ו עוסק בשירותי דת – התאמות בבתי תפילה כגון התקנת מערכת עזר לשמיעה במקומות שיש בהם מערכת הגברה; מושבים מותאמים; עותקים בדפוס גדול של ספרי תפילה; וכן תקנה שדנו בה היום לגבי מקוואות.
צביה אדמון: סימן ט"ז עוסק בשירותי הארחה, היינו מלונות, צימרים ואפילו בונגלוס של רשות הטבע והגנים.
צביה אדמון: הסימן קובע רשימה ארוכה מאוד של התאמות, הן ביחידות אכסון מיוחדות והן לאורחים שלאו דווקא משתמשים ביחידות אכסון מיוחדות אלא בחדרים רגילים והם זקוקים להתאמות אחרות.
צביה אדמון: סימן י"ז עוסק בשירותי מגורים ולינה שמוצעים לציבור ושאינם מלונות.
צביה אדמון: הוא עוסק גם כן בעיקר ביחידות אכסון מיוחדות.
צביה אדמון: סימן י"ח עוסק בהתאמות במסעדות, בשירותי קייטרינג ובמקומות אחרים בהם מוגש אוכל לציבור בתשלום או לא בתשלום.
צביה אדמון: יש כאן התאמות שונות המאפשרות לאדם לקחת את המזון בעצמו וכן התאמות בתפריט; וכסאות ושולחנות ודברים נספים.
צביה אדמון: סימן י"ט עוסק בהנגשת שירותי ספורט ופנאי, חדרי כושר ובריכות.
צביה אדמון: יש לנו סעיף אחד לגבי התאמת בריכות.
צביה אדמון: בזה מסתיים פרק ה' לגבי אמצעי עזר ושירותי עזר.
צביה אדמון: בכל אחד מהסעיפים – למיטב זכרוני – יש סעיף סל שמאפשר לבקש כל התאמה אחרת.
צביה אדמון: כל עוד היא סבירה – נותן השירות יכול לשקול אותה ולהחליט אם היא סבירה בעיניו ולתת אותה.
צביה אדמון: הרשימה של אמצעי העזר ושל שירותי העזר איננה סגורה.
צביה אדמון: יש כאן גמישות שמאפשרת לנו לתת אמצעים נוספים, ככל שההתפתחויות הטכנולוגיות והשינוי ונסיבות המקרה מאפשרים זאת.
צביה אדמון: פרק ו' עוסק בנגישות חלופית למקום ציבורי ולשירות ציבורי.
צביה אדמון: זהו כלל חשוב שמחייב נותן שירות לתת את השירות גם אם הוא קיבל פטור מביצוע התאמות נגישות למקום ציבורי או לשירות בשל סיבות שונות, בין אם הנטל כבד מדי או אם ההתאמה דרשה שינוי יסודי במהותו של השירות או פטור מסיבה אחרת, בכל זאת עליו לתת את השירות לאדם עם מוגבלות בדרך אחרת גם אם היא אינה עונה על כל המטרות של תקנות הנגישות כגון, שירות מכיל ושוויוני ובטיחותי.
צביה אדמון: פרק ז' עוסק בהכשרת עובדים ובמינוי רכז נגישות.
צביה אדמון: הכשרת עודים זה פרק חשוב מאוד כיוון שגם אם אנחנו קובעים חובה לתת אמצעי עזר ושירותי עזר, אם העובדים אינם יודעים כיצד לתפעל אותם או כיצד לתת שירות נגיש, לא הועלנו בכל התקנות האלה.
צביה אדמון: צוות העובדים חייב לעבור הכשרה כדי לדעת כיצד לתת שירות נגיש, כיצד להתייחס בכבוד לאנשים עם מוגבלות וכיצד לתת שירות מכיל.
צביה אדמון: הפרק הזה עוסק בהכשרה שצריך לתת לעובדים, מה צריך לומר להם, מה צריך להסביר להם וגם את דרכי ההסבר.
צביה אדמון: זאת אומת, כיצד יכשירו את העובדים בשירות גדול ובשירות קטן.
צביה אדמון: פרק ח' עוסק בהחלה הדרגתית ובלוחות הזמנים.
צביה אדמון: בכך דנו בדיונים האחרונים.
צביה אדמון: לוחות הזמנים מתייחסים באופן נפרד לרשויות ציבוריות ולמי שאיננו רשות ציבורית.
צביה אדמון: הוא גם מתחשב בסוג ההתאמה שנדרשת – האם היא מורכבת או שהיא יחסית פשוטה לביצוע ולא צריך להיערך עבור במשך זמן רב, וכן במספר המקומות הציבוריים שנותן השירות מפעיל ונותן בהם שירות מה שמשליך על היקף העבודה וההערכות שנותן השירות צריך לעשות לפני ביצוע ההתאמות.
צביה אדמון: הסעיפים האחרונים עוסקים בהוראות טכניות של הנציב.
צביה אדמון: שירות המיועד לאנשים עם מוגבלות צריך לעשות בדיקה יותר קפדנית וכן הוראות מעבר ותחולה.
צביה אדמון: בסוף התקנות יש שתי תוספות, האחת עדיין נקראת "תוספת רביעית" – היא תהיה "תוספת ראשונה" אחרי שנעשה הגהה.
צביה אדמון: רציתי גם לחזור ולחדד דברים שאייל קודם:
צביה אדמון: המספור של כל התקנות ישתנה בהגהה בעריכה כולל ההפניות הפנימיות אז צריך להתרגל למספור אחר בסופו של דבר.
צביה אדמון: התוספת הרביעית, שהיא תוספת ראשונה, היא אמצעים להנגשת חקירה, והתוספת החמישית, שהיא השנייה – היא רשימת הגופים עליהם יחול סימן הערכאות השיפוטיות, המעין שיפוטיות ורשויות שקובעות זכאותם של אנשים לשירות.
דן אורן: אני שוב מבקש לחזור - - -
אילן גילאון: בוא נעשה כך: אתה תקרא את הנוסח ללא ויכוח כדי שלא תהיה לנו בעיה.
אילן גילאון: אתה מדבר על הבלנית, נכון?
דן אורן: אני מדבר על זה ואני רוצה להציע - - -
אילן גילאון: אז הוא יקרא אותה ואני אתמוך בה ואנחנו נגמור את זה.
אילן גילאון: אני לא רוצה לפתוח דיון.
אילן גילאון: אני לוקח את מה שהצעת, כמו שהצעת.
אילן גילאון: אתה רוצה לקרוא את מה שאתה מציע?
דן אורן: כן, כמובן.
אילן גילאון: אבל קצר.
אילן גילאון: אין על זה דיון.
דן אורן: המטרה שלי שהנושא הזה של המקוואות לא יעכב חלילה את העברת התקנות שמאושרות בוועדה לחתימתו של שר המשפטים, לכן, אני מציע לקבוע לחייב התקנת מתקן הרמה רק במקווה לשימוש של נשים ולקבוע שאם יש מתקן הרמה במקווה לשימוש של גברים – האחראי לספק את השירות יאפשר לאדם עם מוגבלות להשתמש רק אם הוא - - -
אילן גילאון: חשבתי שיש לך פתרון.
אילן גילאון: אין לך.
דן אורן: זה הפתרון.
בלהה ברג: החובה למיקום מתקן ההרמה כבר נמצא בבניין קיים, זה לא נמצא פה.
דן אורן: עוד נדבר על זה.
אילן גילאון: אני הייתי מצפה שמרד המשפטים והנציבות ידברו ביניהם מדי פעם בבניין המשותף שאתם גרים בו.
אילן גילאון: תתאמו ביניכם.
דן אורן: אין לנו בניין משותף.
אילן גילאון: אז איפה שאתם – אתם משרד משותף.
דן אורן: אבל זה מה שהצעתי קודם - - -
אילן גילאון: אתה אומר לי שאם לא נעשה מה שאתה אומר אז משרד המשפטים יתקע את החוק?
נעמה לרנר: מדובר פשוט בסכנת נפשות.
דן אורן: נצטרך לקיים עוד דיון כי בהחלט יש פה - - -
אילן גילאון: אני לא אקיים עוד דיון.
אילן גילאון: אני נכנע למה שאתה אומר ואנחנו נראה הלאה.
אילן גילאון: תגיד מה שאתה רוצה - - -
צביה אדמון: אין כאן חיוב - - -
אילן גילאון: אני לא רוצה לשמוע, צביה.
אילן גילאון: מה הצעתך?
אילן גילאון: ניסוח משפטי, דן, בלי ויכוח.
דן אורן: אני כבר הצעתי את הניסוח.
אילן גילאון: אז בבקשה.
דן אורן: יכול להיות שהדבר גם יחייב, לפי מה שבלהה אומרת פה, תיקון לתקנות מקום ציבורי קיים.
דן אורן: אם אתה מסמיך את היועץ המשפטי של הוועדה להגיע לניסוח כזה, כמובן יחד עם הנציבות ואתי - - -
אילן גילאון: מסמיך הכול, כן.
אילן גילאון: אני רק רוצה לקרוא את הנוסח, אני רוצה לחזור כי בכל זאת היה פה איזה פרק די נכבד ואנחנו רוצעים לסיים אותו.
אילן גילאון: בבקשה, תקרא את הנוסח, אני מאשר אותו ואני מסמיך אותך לדבר אתו.
אייל לב-ארי: בסדר.
אילן גילאון: אני צריך להעביר את התקנות האלה עם הדבר הזה.
אילן גילאון: לבי לא טוב עם זה אבל - - -
אורלי בוני: אייל, אתם תשלחו את זה במייל?
אילן גילאון: אנחנו נשלח במייל, זה יהיה בטלוויזיה ובכלי התקשורת.
אורלי בוני: זה חשוב, צריך להפיץ את זה במשרדים שלנו.
אייל לב-ארי: העיקרון, כפי שדי התחיל לומר, לגבי נושא המקוואות לנשים – אין בעיה.
אייל לב-ארי: לגבי המקוואות לגברים – כשיוחלט להתקין שם מתקן הרמה, הוא יעשה רק במקום שבמקווה עצמו יש כוח אדם מיומן שמקביל לבלנית, ככל שקיים באותו מקווה.
אייל לב-ארי: בוודאי ובוודאי לא לאפשר תפעול עצמאי של המשתמש במתקן.
אילן גילאון: טוב, תודה רבה.
אילן גילאון: אתה רוצה לקרוא עוד משהו?
אייל לב-ארי: רק עוד בתקנה 87.
אייל לב-ארי: במסגרת התיקונים שיכולים להיות יש הפניות בנושא של נטל כבד מדי או שינוי יסודי במהותו של השירות, זה ב-87(ב) פסקה (1)(א) ו-(ב) ועוד במקומות נוספים בתקנות, ככל שזה מפנה לאותן תיבות של שינוי יסודי והפנייה לסעיפים בחוק ו/או נטל כבד מדי והפנייה לסעיפים – יכול להיות שיהיו הפניות נוספות לסעיפים שקשורים לנטל כבד מדי או לשינוי יסודי שהם קשורים לשירות כגון הסעיף שמסמיך להתקין תקנות נטל כבד מדי בעוד שבי"ג יש - - -
אילן שפירא: לעוד סעיפים בחוק, אתה אומר?
אייל לב-ארי: בחוק, בחוק.
אילן גילאון: אני פותח את מה שאנחנו מסמים פה לדיון למי שרוצה לומר מה שהוא רוצה.
אילן גילאון: אני אסכם את הדיון ולאחר מכן נערוך הצבעה.
אדוארד ווייס: אני מצטער, ניסינו להבין את הנושא של לוח הזמנים של היחידות האלו, זה הפניות בתוך הפניות ואני לא מצליח להבין מה בדיוק מצופה מאתנו.
אדוארד ווייס: גם ההסבר לא היה משביע רצון כי יש הפניה בתוך הפניות בתוך הפניות.
ישראל אבן זהב: בכל התקנות.
אדוארד ווייס: אבל פה עוד יותר.
צביה אדמון: אדי, אני אסביר לך.
צביה אדמון: אמרנו 94ה - - -
אדוארד ווייס: 94 מפנה לעוד תקנה, ויש לוח מדורג של 2018 ו-2014 – אני לא יוצא ראש מזה.
צביה אדמון: אתם משרד הרווחה, נכון?
צביה אדמון: אתם רשות ציבורית ולכן לוח הזמנים שרלוונטי לכם הוא 94(ג).
צביה אדמון: אתה רואה שם את הטבלה?
מירב גת: במשרד הרווחה יש גם מסגרות שהן פרטיות, שהמשרד רק מפקח עליהם.
צביה אדמון: המסגרות הפרטיות הן לא רשות ציבוריות – הן יעשו את זה לפי לוח הזמנים של מי שאיננו רשות ציבורית.
אילן גילאון: זה ברור עכשיו?
שמואל חיימוביץ': הם רוצים להיות רגועים שאי אפשר לבוא אליהם בטענות בגלל שהם מפלים - - -
אדוארד ווייס: זה באמת לא - - -
אילן גילאון: אבל אי אפשר לדפוק את הפואנטה מכל הכיוונים.
אילן גילאון: חברה, יש עוד שאלות הבהרה?
גיא שמחי: אני רוצה לומר שזה מדהים וכל הכבוד על כל הנושאים אלה, זה ישפר מאוד את איכות חיינו.
גיא שמחי: אני רוצה רק לקבל הבהרה של הנציב לגבי העמדה כלפי השלט הקולי.
גיא שמחי: לא שמעתי אותה.
אילן גילאון: זה מה שאמרנו, אתה פנית והארגון שלך פנה ונדברתם עם הנציבות – אני אמרתי שאם תגיעו להסכמה אז נאשר את זה היום.
אילן גילאון: היות ולא הצלחתם, משום שהנציבות צריכה יותר ידע ויותר מידע בנושא הזה, אנחנו מבטיחים שבמושב הבא בכנסת הבאה נעלה את הדיון בנושא של השלט הקולי, לחדש ולתקן.
אילן גילאון: זה על דעתך, גיא, ובהסכמתך.
אוראל גלולה לפיד: השלט הקולי, האינטרנט והקלנועית.
שמואל חיימוביץ': נושא הקלנועית לא עלה לדיון - - -
אילן גילאון: סכמתי את העניין: השלט הקולי, האינטרנט והיה עוד נושא אחד שאני לא זוכר אותו כרגע.
אוראל גלולה לפיד: הקלנועית היה הנושא השלישי.
אילן גילאון: את בוודאות אני מסכם ככה כי אלה היו הדברים שכנראה סוכמו - - -
שמואל חיימוביץ': אין סעיף קלנועית.
אורלי בוני: הניידות, אילן, הניידות.
שירלי גלאור: אני רוצה להעלות עוד נושא שברשות
שירלי גלאור: כם נכניס אותו: נושא ההנגשה בבתי קולנוע, הנגשה קוגניטיבית של סרטים – אני יודעת שזה לא - - -
אילן גילאון: תראו, אלה הנושאים הראשונים, אנחנו נטפל – בסך הכול אנחנו מתקנים תיקונים על תיקונים, נדמה לי שלא נשאר – יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לדברים כולם, שצבייה התייחסה אליהם כאן?
גבריאלה עילם: אני רוצה להגיד מילה טובה, לשם שינוי.
גבריאלה עילם: אחיה, אתה תמיד טוען - - -
אחיה קמארה: אם אנחנו כבר בשלב הברכות, אז אני אשמח להתחיל בברכות.
אילן גילאון: אני רוצה לגמור את הדברים הקטנים כי בכל זאת בורכת על מסמך שאתם הנחתם פה – שלוש שנים עבדנו על זה, זה לא משהו שייגמר - - -
גבריאלה עילם: אני מבקשת שאחיה ירשום לפניו שכשרציתי להגיד דברים טובים הוא עצר אותי.
אחיה קמארה: אני רוצה רק לסיים את הדיון ואת ההצבעה ואחרי זה ברכות בשמחה.
אילן גילאון: אני חושב שרק בתי הימורים שלא טיפלו בהם, אין איזה תחום שלא טיפלנו בו.
אילן גילאון: יש כמה נושאים כמו שהעליתם, שירלי וגיא, שאנחנו נטפל בהם.
אילן גילאון: נדמה לי שעשינו כאן
אילן גילאון: עבודה בלתי רגילה בכל תחומי החיים על פי ההגדרה של מהי נגישות – לאפשר לאדם מן המקום שבו הוא נמצא להגיע למחוז חפצו בכבוד ובעצמאות.
אילן גילאון: אני חושב שאנחנו עושים כאן כברת דרך, לפחות במה שאנחנו מותירים אחרינו, שנדמה לי שהיא אפילו היסטורית.
אילן גילאון: אני חושב שחברה שתקבל את התקנות שאתם כתבתם היא חברה רכה יותר, טובה יותר, בדיאלוג יותר, מדברת יותר, מתחשבת יותר, מקשיבה יותר וזה פנטסטי.
אילן גילאון: נשאר לנו רק להנחיל את הדברים הללו כי שפת החוק ושפת התקנות איננה מספיקה, ובטח לא השפה שלנו שגם היא מורכבת.