GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'ודי וסרמן: "הוראת שעה 2.
ג'ודי וסרמן: תוקפו של סעיף החל בשנת המס 2001 ועד סוף שנת המס 2004.
ג'ודי וסרמן: שר הבריאות, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי להאריך את תוקפו של סעיף 1 מעת לעת, לתקופות נוספות של שנתיים כל אחת".
יואל בריס: אמנם זה חוק ביטוח בריאות, לכן שר הבריאות וועדת העבודה והרווחה של הכנסת הן תחנות רלבנטיות.
יואל בריס: אבל, הייתי מוסיף עוד שתי תחנות: שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת.
דוד טל: אסכים אם תגיד שעכשיו האוצר מסכים לחוק.
דוד טל: אם אתה לא מסכים לחוק, אז מה אתה רוצה?
דוד טל: אתה אומר כך: מה שמגיע לי תיתן לי, אבל לחוק הזה אני לא מסכים.
יואל בריס: שני הדברים לא קשורים.
דוד טל: טוב, אני דוחה את הצעתך.
טליה לבני: אני חושבת שתוקפו של סעיף 1 צריך להתחיל ב-1994, כי פעולות שנעשו, שכבר החל בהן, למשל, העברת הנכסים לקופת חולים והיא יושבת בהן, זה לא יבוצע בעתיד.
טליה לבני: הוראת השעה צריכה לכלול את הכל, מ-1994/95, כשהתחלנו לבצע את הסכם ההבראה.
מיכל עבאדי: הפעולות מבוצעות היום לא ב-1995.
טליה לבני: חלקן בוצעו ב-1995.
מיכל עבאדי: מה בוצע?
טליה לבני: בחלק מהנכסים הם כבר יושבים מ-1995.
טליה לבני: כל דבר שבוצע על ידינו בגין הסכם ההבראה.
טליה לבני: היו"ר דוד טל: יכול להיות שמשהו חסר לי ואני לא תופס את כל הענין, אני רוצה שוב להסביר.
טליה לבני: אני מדבר רק על הסכם הבראה שנעשה עם קופת חולים וההסתדרות, כל פעולה שההסתדרות תעשה כדי לממש את הסכם הזה, היינו הסכם ההבראה.
טליה לבני: אני לא מנסה להתחכם פה עם שום דבר אחר, אני אומר זאת בצורה ברורה, כל אגורה שחוקה שההסתדרות תעביר לקופת חולים כדי לממש את הסכם ההבראה שהממשלה היתה שותפה לו, ייכלל בחוק הזה.
טליה לבני: אני לא מנסה לברוח משום מקום, אם יש הערות בנושא הזה, אני מוכן לשמוע, אבל אם זה לא ברור, ואולי חסר לי משהו בהבנה, אז אני מבקש שתסבירו לי ממה החשד?
טליה לבני: אנחנו אומרים שאנחנו באים לממש את הסכם ההבראה.
טליה לבני: עד היום לא נוצרו תנאים כדי שנוכל לממש את הסכם ההבראה.
טליה לבני: עכשיו, כדי לממש את הסכם ההבראה ותו לא, כל מה שההסתדרות תעביר בגין החוק, יעבור רק לקופת חולים.
טליה לבני: ההסתדרות לא תיקח לעצמה אף לא אגורה שחוקה, לא בצורה כזו ולא בצורה אחרת, הכל יעבור לקופת חולים כדי לקיים את הסכם ההבראה משותף עם הממשלה, ההסתדרות וקופת חולים.
טליה לבני: אם עד כאן זה בסדר, אז תסבירו לי ממה החשש?
ג'ודי וסרמן: האם כבר נמכרו נכסים לצורך ביצוע אותו הסכם?
טליה לבני: עדיין לא, אבל הם יושבים בנכסים.
ג'ודי וסרמן: האם היו שומות מס על אותם הסכמים?
ג'ודי וסרמן: אנחנו יודעים על מכירות שעדיין לא בוצעו, אנחנו מדברים על שומות מס שעדיין לא הוצאו, אז למה את צריכה ללכת 6 שנים אחורה?
פרופ' דן מיכאלי: היו רשימות של ערך הנכסים שאנחנו יושבים בהם כבר מספר שנים.
פרופ' דן מיכאלי: הרשימה מפורטת לפי גוש חלקה, עם הערכת שמאי לכל אחד מהנכסים, וזה מהווה חלק מההסכם.
פרופ' דן מיכאלי: דרך אגב, זה אפילו עבר אישור של בית המשפט המחוזי בתל אביב, כחלק מההסכם.
ג'ודי וסרמן: אבל המכירה לא היתה.
עמיר פרץ: אז מה איכפת לך אם המכירה לא היתה.
טליה לבני: הכל וירטואלי.
ג'ודי וסרמן: כי בדרך כלל עושים את התחולה מהיום ואילך, ולא 6 שנים אחורנית.
ג'ודי וסרמן: נכסים שעדיין לא נמכרו, עדיין לא הוצאו שומות מס, על מה אנחנו מדברים?
יצחק לוי: מכירות לא נעשו פה אבל קופת חולים השתמשה בנכסים.
יצחק לוי: ועכשיו למדתי לדעת שהמס הוא על הפעולות, ואם הפעולות, כמו שימוש קופת חולים כבר נעשו בעבר, אז צריך להחיל את זה רטרואקטיבית על פעולות שכבר נעשו.
דוד טל: נשאיר את הסעיף הזה כפי שהוא, ובין קריאה ראשונה לשניה, אם יהיו הערות לאנשי האוצר.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת 2001.
עמיר פרץ: מ-1994 עד 2004.
דוד טל: אני מדבר על רטרואקטיבית, הוא יחול על פעולות שנעשו החל משנת 1994.
טליה לבני: החל מחתימת הסכם ההבראה.
יצחק לוי: לא מהחתימה, יש גם משנת 1994.
פרופ' דן מיכאלי: בנובמבר 1994 ודצמבר 1995.
טליה דולן: מתי הועברו לשימושה?
דוד טל: אם נכתוב ש"תוקפו של סעיף 1 החל בשנות 1994/95, יכסה את הכל?
טליה לבני: אדוני היושב ראש, בהסכם ההבראה שנעשה ב-1994, ההסתדרות ויתרה על 25% מזכויות חברת עובדים וחברת הנכסים של קופת חולים, והעבירה את הכל לקופה.
טליה לבני: על מנת לאפשר את הפטור ממס - - -
ג'ודי וסרמן: וכמה מס נדרשתם לשלם?
ג'ודי וסרמן: טליה לבני: לא, לא, אסור.
ג'ודי וסרמן: שלטונות המס, יחד עם ההסתדרות וחברת העובדים, היו צריכים לעשות מבנה אדיר כדי לפטור.
דוד טל: אני רוצה לשאול, "תוקפו של סעיף 1 החל משנת המס 1994 ועד סוף שנת המס 2004?
טליה דולן: "...
טליה דולן: החל בשנות המס 1994 ועד שנת המס 2004.
דוד טל: בסדר אז יהיה: "תוקפו של סעיף 1 החל בשנות המס 1994 ועד שנת המס 2004..."וכו'.
ג'ודי וסרמן: לצורך ציון בדברי ההסבר של הצעת החוק אני צריכה הערכת עלות החוק.
דוד טל: מה לדעתכם העלות של החוק?
טליה לבני: לטענת קופת חולים, החוב שלנו הוא 600 מיליון, וההערכה שלנו היא - - - לגבי המסים על הנכסים אנחנו יודעים שזה 60, לגבי משען אנחנו לא יודעים.
טליה דולן: 60?
יואל בריס: אנשי הכנסות המדינה אמרו שזה יכול להגיע ל-200 מיליון.
טליה דולן: אם השווי של החוב הוא 600 מיליון.
דוד טל: ההערכה של האוצר היא 200 מיליון.
דוד טל: אני לא יודע, אולי אתה צודק, לא בדקתי זאת.
דוד טל: אבל, היו פעמים רבות, כאן בוועדה שהתחלתם עם עלות חוק שהגיעה לשמיים, 300 מיליון, ובסוף זה הסתכם ב-30 מיליון.
דוד טל: זה דבר שלא ייעשה, מפני שאתם שמים מקלות ומכשולים בפני יושב ראש הוועדה, ואם אתם עושים את זה גם עכשיו, דע לך שאני אסיק את המסקנות ואדאג שיוסקו מסקנות כנגד מי שמטעה את הוועדה ביודעין.
דוד טל: אשר על כן, אם יש לאדוני איזה שהיא הערכה יותר קולעת מוטב.
דוד טל: אם לא, כשזה יתבצע ואראה שזה רק 50 או 60 מיליון, אראה את זה בחומרה רבה.
דוד טל: יואל בריס: את ההערכה הזאת קיבלתי מאנשי מקצוע במינהל הכנסות המדינה.
דוד טל: הוא אמר, במצב כזה שבו יש לנו חוב 600 מיליון, העברת נכסים שאין לנו אותם ברשימה צבועה, אנחנו לא יודעים איזה נכס יועבר, יכול להיות שיועברו חלק מה-600 מיליון, זה שלושת הנכסים האלה.
דוד טל: החוק לא מדבר על זה, החוק מדבר על חוב של 600 מיליון שקל, נכסים כלשהם שיועברו או יימכרו.
דוד טל: ההערכה שלו היא שבמכסימום, אני אומר, במכסימום, זה יכול להגיע ל-200 מיליון שקל, וזו אמירה של איש מקצוע.
דוד טל: אני לא כלכלן, זו אמירה של איש מקצוע.
עמיר פרץ: כולם יודעים שההסתדרות יש לה נכסים משנות ה-30 ורובם פטורים ממס.
טליה דולן: מדובר על חוב של 600 מיליון שקל, עלות המס היא בערך 200 מיליון שקל.
טליה דולן: בדרך כלל זה בערך שליש.
טליה דולן: יש פטור מכל מס שהוא, מס שבח, מס רווח הון, מס בולים, היטל השבחה ומס הכנסה, זה מגיע לשליש.
עמיר פרץ: רוב נכסי ההסתדרות נרכשו בשנות 39 ו-40, והמסים עליהם מאוד מופחתים.
עמיר פרץ: לכן, אי-אפשר להטיל את כל מה שפירטת על כל הנכסים.
יואל בריס: אבל כיוון שלא ידוע באיזה נכסים מדובר – גם אם מדובר בנכסים משנות 39 ו-40 - לכן מדובר בהערכה.
דוד טל: 200 מיליון שקל?
יואל בריס: עד ל-200 מיליון שקל.
יואל בריס: המכסימום יכול להגיע ל-200 מיליון שקל.
טליה לבני: זה גם לא עלות.
דוד טל: רבותי, אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – ביצוע הסכמי הבראה כסיוע לקופת חולים – פטור ממיסוי, התשס"א-2001, מי בעד?
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין
דוד טל: אם כן, פה אחד הוחלט להעביר את הצעת החוק להכנה לקריאה ראשונה.
דוד טל: כאמור, בין קריאה ראשונה לקריאה שניה נדון במסים הללו.
עמיר פרץ: וכן בסעיף הזה של העלות, על פי הודעת האוצר, זה יכול להגיע מכסימום עד ל-200 מיליון שקל.
דוד טל: אני מבקש שתשקיעו בזה קצת זמן, כי שמעתם מה שאמר כרגע חבר-הכנסת פרץ, שמדובר בנכסים שנרכשו לפני 40 ו-50 שנה.
טליה דולן: עשה את זה בכיר הכלכלנים במינהל הכנסות המדינה, והוא מודע לזה.
דוד טל: אני רוצה שתביני, אם במקום 200 מיליון זה יהיה רק 50 מיליון, יהיה פה שוב ענין של משבר אמון עם אנשי האוצר, וזה לא דבר שאני רוצה אותו.
טליה דולן: יואל הסביר למה כל כך קשה לנו לעשות את ההערכה, אנחנו לא יודעים איזה נכסים יימכרו.
יעל ייטב: אנחנו לא כלכלנים, אבל נבקש מהכלכלנים במינהל לבדוק זאת שוב.
דוד טל: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והנושא שעל סדר היום הוא הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)(תיקון – מענק לבן זוג שנישא), התשס"א-2001.
דוד טל: הצעת החוק מונחת בפניכם ואני מבין שהממשלה לא מתנגדת.
דוד טל: נציגי משרד הביטחון לא מתנגדים?
סא"ל אפרים שוסמן: לא.
דוד טל: כולם מברכים על ההצעה?
דוד טל: גברתי, מה אתה יכולה לומר לנו לגבי הניסוחים, האם אנחנו עומדים בכל מה שאנחנו צריכים מבחינת הניסוחים?
דוד טל: אפשר לברך על המוגמר?
ים שלם: משרד האוצר לא מתנגד אבל צריך לחשוב טוב איך מתקנים את החוק הזה.
ים שלם: ראשית, איך עושים שלא תהיה לו השפעת רוחב על כל מה שקורה בשירות הציבורי ושנית, רק לפני שנתיים המחוקק תיקן את החוק לעשר שנים, צריך לחשוב למה הוא תיקן את זה לעשר שנים.
ים שלם: אם להעלות – לכמה להעלות?
ים שלם: ואם להוריד – לכמה להוריד?
ים שלם: אי אפשר לשגע את המערכת כשכל שנתיים בא מחוקק ומחוקק.
דוד טל: זה נכון, אבל עשינו את זה בצורה מדורגת מכיוון שאז כנראה חסרו לנו פרטים וידע על מה שיש.
דוד טל: אני רוצה לומר שבדברי ההסבר מוצג פה שמדובר פה בקבוצה של עד עשרים אלמנות ומדובר כאן על שמונה אלמנות במקסימום.
דוד טל: רבותי, אני לא רוצה לחזור על דברים שאמרתי לפני שנתיים, הם נכונים גם היום וכל מילה נוספת שאומר רק תגרע.
דוד טל: יש לנו חובה מוסרית כחברה מתוקנת להיות לצידם של האנשים הללו.
ים שלם: אני לא מדבר מבחינה תקציבית אלא מבחינת המחוקק.
דוד טל: אני אבדוק את זה עם מנהלת הוועדה.
דוד טל: אני לוקח לתשומת ליבי מה שאדוני אמר כאן ואני אבדוק את זה יותר לעומק כדי שזה לא יקרה בפעם הבאה.
דוד טל: אשר על כן, רבותי, אנחנו מאשרים את הצעת החוק הזאת לקריאה ראשונה.
דוד טל: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה, מתוך מגמה ומתוך תקווה שנוכל להעביר את זה בקריאה שניה ושלישית עד לתחילת הפגרה.
דוד טל: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה.
דוד טל: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.
דוד טל: כולנו פה אחד מצביעים בעד אישור החוק.
דוד טל: תודה רבה, אני מודה לכם מאד.
דוד טל: הישיבה הזאת נעולה.
יאיר פרץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – מועד החופשה), התש"ס-2000, של חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי.
יאיר פרץ: בבקשה, אדוני.
ויקטור בריילובסקי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שזה חוק מאד חשוב שאומר שכל עובד רשאי לקחת יום אחד חופשה במהלך שנת עבודה, על חשבון החופשה השנתית, בתנאי שהוא מודיע על כך למעביד 30 יום מראש.
ויקטור בריילובסקי: זה לא עניין מפלגתי אלא דבר הומניטרי.
ויקטור בריילובסקי: לא תמיד יש הרמוניה בין עובד למעביד, לפעמים יש יחסים לא כל כך טובים ואני חושב שזה נעים וטוב לעובד.
ויקטור בריילובסקי: קיבלתי כמה פניות, במיוחד מעולים, שיש בעיה לקיים חגיגה, יום הולדת או יום נישואים וזאת הסיבה.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שבקריאה טרומית קיבלתי תמיכה מכל המפלגות, מהעבודה, מהליכוד, מש"ס, ממר"צ, ממפלגות רוסיות וממפלגות ערביות, זאת אומרת שלא היה אף מתנגד ואף נמנע.
ויקטור בריילובסקי: אני מבקש להכין את זה לקריאה ראשונה.
יאיר פרץ: אני מבין שזה במסגרת מכסת החופשה השנתית של אותו עובד ולא יום נוסף.
ויקטור בריילובסקי: נכון, לא יום נוסף.
יאיר פרץ: אין עלויות כספיות והעובד יבחר לו את היום, אם זה אזכרה או להבדיל מסיבת נישואין.
יאיר פרץ: למשרד העבודה והרווחה יש התנגדות?
מיכאל אטלן: הממשלה תומכת בהצעת החוק.
מיכאל אטלן: היום יש זכות לעובדים למכסת ימים אבל אין חובה למעסיק לאפשר לו לקבוע מתי, חוץ מאשר אותם ימים המוסדרים בהסכמים קיבוציים או בצווי הרחבה ויש כאלה ימים, כמו ימי אבל, למשל.
מיכאל אטלן: כשמדובר ביום אחד בשנה, זה נראה בסדר.
יאיר פרץ: הדברים ברורים.
יאיר פרץ: נציג התעשיינים, בבקשה.
ישראל חזקיה: בדרך כלל המעסיק הוא זה שקובע את החופשה, על פי הכללים.
ישראל חזקיה: חברי הכנסת כתבו בדברי ההסבר יום אזכרה, יום נישואין וכו', ואלה דברים קבועים.
ישראל חזקיה: אם הדבר קבוע, ניתן להגדיר תאריך שהוא קבוע ופרמננטי, כי תאריך אזכרה הוא קבוע ואין לנו בעיה עם זה.
ישראל חזקיה: החשש שלנו הוא מדבר אחר.
ישראל חזקיה: מעסיק קטן, לדוגמה, שיש לו שניים או שלושה עובדים והעובד יודיע לו ולא יתאם איתו.
יאיר פרץ: יודיע לו 30 יום מראש.
יאיר פרץ: המעסיק ייערך לזה ואני חושב שאין סיבה שתתנגדו להצעת החוק.
יאיר פרץ: בסך הכל מדובר ביום אחד בשנה ובמסגרת מכסת החופשה השנתית, כאשר אני בטוח ומשוכנע שאם אותו מעסיק יבוא לעובד ויאמר לו: באותו יום יש לי לחץ מסוים, תדחה את זה ביום, בדרך כלל אין שום בעיה להזיז את המועד.
יאיר פרץ: אני חושב שאין שום סיבה שתתנגדו.
עו"ד ג'ודי וסרמן: כפי שהמציע אומר, צריך ללכת לקראת העובד ולאפשר לו לקחת יום חופשה אם הוא מודיע מראש, אבל המציע עצמו אמר שלפעמים אין יחסי עבודה תקינים וכו' והמעביד לא מאפשר לו.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אני מעלה בדעתי סיטואציה, אולי קיצונית, שבה העובד מודיע מראש 30 יום או אפילו 60 יום מראש על כוונתו לצאת ליום חופשה, וזה נופל בדיוק על יום מאד משמעותי מבחינת עבודה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: בוא נחשוב על עובד שעובד מספר שנים לקראת פרוייקט והוא מודיע מראש שביום הצגת הפרוייקט הוא בחופשה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: יש כאן בעיה ובכל סוג עבודה יש ימים יותר חשובים.
עו"ד ג'ודי וסרמן: כשמה
עו"ד ג'ודי וסרמן: לך העבודה הוא רגיל ותקין ויחסי העבודה תקינים, עובד לא יעלה בדעתו לפגוע במקום עבודתו ויעשה כל מאמץ שלא לעשות את זה, אבל כאן אתה נותן סמכות בלעדית לעובד להודיע מראש על יום אחד מבלי לאפשר איזושהי אמירה למעביד.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אני חושבת שצריך אולי קצת לסייג את זה ולומר שמטעמים מיוחדים המעביד יהיה רשאי שלא לאשר לו את היום הזה.
ויקטור בריילובסקי: מה זה טעמים מיוחדים?
יאיר פרץ: אזכרות הן דבר שקבוע בלוח השנה וגם אם אותו מעביד ירצה או לא ירצה, זאת אזכרה ויש התחשבות בנושא הזה.
יאיר פרץ: כך גם לגבי ימי נישואין ולגבי כל מיני תאריכים קבועים.
יאיר פרץ: כשמדובר ביום שאין לו משמעות, אני בטוח שגם המציע מתכוון לומר שיהיה איזשהו משא ומתן.
ויקטור בריילובסקי: אם עובד מעוניין בעבודה, כמובן שכן.
עו"ד ג'ודי וסרמן: על פי הניסוח מדובר בהודעה ולא בתיאום.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אולי אפשר להוסיף את המשפט: ובלבד שתאם את זה עם המעביד.
מיכאל אטלן: חוזה עבודה צריך להתקיים בתום לב ובדרך מקובלת ומכוח העקרון הזה הפסיקה מחייבת את המעביד, למרות שיש לו פרורגטיבה ניהולית לקבוע מתי ואיך, ובכל זאת היא מחייבת אותו להשתדל לתאם את הדברים האלה עם העובד.
מיכאל אטלן: אם הכוונה היא רק לעגן בחוק את החובה או את המנהג לתאם את הדברים כדי לנסות להגיע להסכמה, זה נראה לי מיותר.
ישראל חזקיה: לפי הנוסח הזה הוא יכול לקחת סתם יום חופשה, שאינו קשור בימי אזכרה או בימי נישואין.
יאיר פרץ: אני חושב שמאחר שגם הממשלה לא מתנגדת, האוצר לא מתנגד ומשרד העבודה לא מתנגד, אין שום סיבה לא לאפשר את הנושא הזה אלא להכין את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
מיכאל אטלן: הערות לנוסח?
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאם נוסיף את המילה תיאום, אנחנו נאבד את כל המשמעות.
עו"ד ג'ודי וסרמן: לא הצעתי את המילה תיאום.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אמרתי שבנסיבות מיוחדות המעביד רשאי לא לאשר את זה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: העובד יודיע, אבל בנסיבות מיוחדות, שיצטרכו להיות כמובן מיוחדות, המעביד יהיה רשאי שלא לאשר את זה.
יאיר פרץ: אני חושב שהמציע פתוח לשינויים גם בזה ואת הניסוח אפשר לתאם.
יאיר פרץ: ההחלטה היא שאנחנו מכינים את זה לקריאה ראשונה בנוסח הזה ואם יש תיקונים מסוימים שלא יעקרו את החוק מתוכן, אפשר להכניס אותם.
מיכאל אטלן: לא ברור לי סעיף 2 בהצעת החוק.
ויקטור בריילובסקי: אפשר למחוק אותו.
יאיר פרץ: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
דוד טל: לפנינו הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה ( תיקון - עבודה בימי מנוחה בחנות של אגודה שיתופית), התשנ"ט-1999, מאת חבר-הכנסת משה גפני.
דוד טל: האפשר לקרוא לחבר-הכנסת גפני?
דוד טל: אני כבר רוצה להצביע.
אפי אושעיה: אני מבקש התייעצות סיעתית.
דוד טל: היה לכם.
דוד טל: דיברנו על הכל בשבוע שעבר.
דוד טל: היום, יש רק הצבעה.
אילן גילאון: היושב-ראש דוד טל, לא הייתי.
אילן גילאון: אבל, אני רוצה לדעת מה קרה ומה היה.
אילן גילאון: זו זכותי.
אילן גילאון: אני חבר בוועדה.
דוד טל: היית יכול לבוא בשבוע שעבר.
אילן גילאון: הייתי חולה.
דובר: רביזיה.
דובר: מחטף- - -
דוד טל: לא, זה לא מחטף.
דוד טל: אתן לכם רביזיה, ואתן לכם מה שאתם רוצים.
דוד טל: אבל, זה לא מחטף.
דוד טל: מי שהיה צריך להיות היה.
דוד טל: יש הצעת חוק של חבר-הכנסת גפני, ודיברנו על זה שהוא מדבר על שעות עבודה ומנוחה בסעיף 9א בסעיף קטן (ב) אחרי "במפעל תעשיה של האגודה" יבוא "ולא יסחר חבר האגודה או אדם אחר בחנות השייכת לאגודה".
דוד טל: זה כל החוק.
דוד טל: א' גילאון: זה לא מקובל עלי.
דוד טל: אני מתנגד לזה.
דוד טל: אתה מתנגד לזה.
אילן גילאון: אני רוצה לפרט למה.
דוד טל: על סדר-היום אצלי היום יש רק הצבעה.
דוד טל: חברי-הכנסת מי בעד הצעת החוק של חבר-הכנסת משה גפני - ירים ידו?
אילן גילאון: היושב-ראש דוד טל, זהו מחטף.
אילן גילאון: אל תעשה זאת.
אילן גילאון: יש לך פה רוב, ואתה לא צריך את זה.
אילן גילאון: ה צ ב ע ה בעד - 6 נגד - 3 הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - עבודה בימי מנוחה בחנות של אגודה שיתופית), התשנ"ט-1999, נתקבלה.
דוד טל: שבעה חברי-כנסת הצביעו בעד.
דוד טל: שלושה חברי-כנסת הצביעו נגד.
דוד טל: חברי-הכנסת, הצעת החוק התקבלה.
אילן גילאון: אני רוצה רביזיה.
ענת מאור: רביזיה.
דוד טל: אתם מבקשים רביזיה.
דוד טל: הרביזיה תהיה בעוד עשר דקות מעכשיו.
אפי אושעיה: לא בעוד עשר דקות.
אפי אושעיה: אל תעשה את זה.
דוד טל: חבר-הכנסת אושעיה, עם כל הכבוד, חבר-הכנסת אופיר פינס-פז עשה לי כך אחרי חמש דקות.
ענת מאור: זה לא נכון.
אפי אושעיה: אני יכול להגיד לך משהו?
דוד טל: כן, אתה יכול להגיד לי מה שאתה רוצה.
דוד טל: רבותי, בעוד עשר דקות תהיה רביזיה.
דוד טל: עכשיו, מי שרוצה לדבר יכול לדבר.
דוד טל: כרגע, הישיבה סגורה.
דוד טל: (הישיבה הופסקה בשעה 12:11.
דוד טל: ) (הישיבה חודשה בשעה 12:21.
דוד טל: רבותי חברי-הכנסת, אני פותח את הישיבה כשעל סדר-היום: אישור הרביזיה או אי אישור הרביזיה.
אילן גילאון: אז, אנשים יהיו עבריינים.
אילן גילאון: זה מה שיקרה.
אילן גילאון: אתה מנסה לחטוף כאן הצבעה, בניגוד לכל הכללים.
דוד טל: אני רוצה לקרוא את שמות המצביעים: דוד טל - נגד הרביזיה.
דוד טל: חבר-הכנסת טלב אלסאנע לא נמצא.
דוד טל: חבר-הכנסת מרדכי משעני--
מרדכי משעני: --נגד.
דוד טל: --נגד.
דוד טל: מנהלת הוועדה, רישמי.
אילן גילאון: בושה וחרפה.
אילן גילאון: מי יפרנס אותך?
אילן גילאון: תגידו לי אתם.
דוד טל: חבר-הכנסת אפי אושעיה?
דוד טל: חבר-הכנסת אפי אושעיה - בעד.
אילן גילאון: אם לא תתנו לכולם לעבוד, מי יפרנס אתכם?
אילן גילאון: היו"ר ד' טל: חבר-הכנסת אברהם הירשזון לא נמצא.
אילן גילאון: חבר-הכנסת איוב קרא לא נמצא.
אילן גילאון: חבר-הכנסת יאיר פרץ--
יאיר פרץ: --נגד.
דוד טל: --נגד הרביזיה.
דוד טל: חבר-הכנסת יחיאל לסרי--
יחיאל לסרי: --נגד.
דוד טל: חברת-הכנסת חוסניה ג'בארה לא נמצאת.
ענת מאור: בעד הרביזיה.
ענת מאור: אני במקומה.
דוד טל: האם את במקומה?
ענת מאור: אני מחליפה אותה.
דוד טל: חבר-הכנסת אילן גילאון - בעד.
דוד טל: חבר-הכנסת גנדי ריגר לא נמצא.
אילן גילאון: מאיפה אתה יודע שאני בעד?
אילן גילאון: אתה שואל אותי?
אילן גילאון: היו"ר ד' טל: חבר-הכנסת יעקב ליצמן?
אבשלום וילן: האם אתה חבר-הכנסת ליצמן?
דוד טל: חבר-הכנסת צבי הנדל--
צבי הנדל: --נגד.
דוד טל: חברת-הכנסת גוז'נסקי--
תמר גוז'נסקי: --בעד.
דוד טל: --בעד הרביזיה.
דוד טל: חבר-הכנסת חיים כץ לא נמצא.
דוד טל: גבירתי מנהלת הוועדה, כמה הצביעו בעד הרביזיה וכמה הצביעו נגדה?
ש' אברמי: ארבעה הצביעו בעד הרביזיה, וששה הצביעו נגד הרביזיה.
דוד טל: ששה הצביעו בעד הרביזיה, וארבעה הצביעו נגדה.
דוד טל: אשר על כן, אני קובע שהרביזיה לא מתקבלת.
ענת מאור: זה מחטף לאור היום.
דוד טל: על סדר-היום הצעתו של חבר-הכנסת הנכבד יצחק גאגולה שטרם הגיע: הצעת חוק מגן דוד אדום(תיקון - מקורות המימון של האגודה), התש"ס-2000.
דוד טל: נעתרתי לבקשת משרד הבריאות וגורמים נוספים במערכת ודחיתי נושא זה למעלה מחודשיים, משום שסברתי שאנשי משרד הבריאות יחד עם אנשי משרד הפנים בהתייעצות ובהסכמת משרד האוצר יאותו ויוכלו להגיע לאיזו שהיא הסכמה בנושא הזה שמד"א יהיה גוף שיתוקצב ישירות מאוצר המדינה, ולא כפי שסברו אולי שכדאי שהרשויות המקומיות יממנו אותו.
דוד טל: אם הרשויות המקומיות רובן ככולן היו מאוזנות והיו להן מקורות כספיים, אני חושב שזה גם היה נכון להוציא את הכסף הזה מהרשויות המקומיות.
דוד טל: אבל, כדי לקיים את החוק הזה שהעלה חבר-הכנסת גאגולה, יצטרכו איזה שהוא מקור לא אכזב, מקור איתן, כמו אוצר המדינה.
דוד טל: מבחינתי, לאחר מכן שאוצר המדינה יעשה את החשבונות עם הרשויות המקומיות.
דוד טל: זה בסדר, ואין לי התנגדות לדבר הזה.
דוד טל: אבל, רשויות מקומיות, בפרט גרעוניות, ורובן מועצות מקומיות ורשויות גרעוניות - אי אפשר בהצעת חוק להטיל את החובה עליהן לשלם למד"א, שכן אם נטיל זאת עליהן ברור לי שהרשות המקומית לא תעביר את מה שאין לה.
דוד טל: יכול להיות שזה יוצר איזו שהיא בעיה למשרד האוצר, אך אני מניח שבחשבונות הרבים שיש למשרד האוצר עם הרשויות המקומיות הוא יעשה זאת ביתר שאת ובצורה טובה יותר והוא יוכל לגרוע את מה שצריך לגרוע כתוצאה מצריכת השירותים הללו של מד"א.
דוד טל: רבותי, אינני רוצה להכביר במלים ולומר עד כמה מד"א חשובה בציבוריות הישראלית.
דוד טל: הייתי רוצה שהם יהיו מובטלים, אך, לצערי, רואים אותם בכל מקום ובכל שעה כשיש איזה שהוא פיגוע וכשיש איזה שהוא נפגע אחר שהם יכולים לתרום הם מגיעים.
דוד טל: הם לא עושים זאת לשם שמים.
דוד טל: הם גובים עבור זה כסף, וזה בסדר.
דוד טל: אני סבור, שהצעת חוק ברוח הזו אצטרך להעביר למליאת הכנסת שתדון בנושא הזה ותאשר ותקדם את הנושא הזה.
י' לביא: ברצוני להפנות את תשומת לב הוועדה לנושא שאולי נעלם מהוועדה וחשוב שיהיה מול עיניה.
י' לביא: תחילה, אגיד זאת אולי קצת על משקל הומוריסטי קטן.
י' לביא: אומנם במרבית מדינות העולם שירותי ההצלה הם חלק מהרשויות המקומיות, אך בארצנו הם גוף וולונטרי, כפי שאדוני והוועדה יודעים, והם זוכים לתמיכה כלשהי מכל מיני גופים.
י' לביא: אין בעיה - כך שזה הצד ההומוריסטי של הדבר - שזה יהיה תחת השלטון המקומי ובתיקצוב שלו ובלבד שיקויים ההסכם בין מרכז השלטון המקומי לבין הממשלה שחתומים עליו אנשי אגף התקציבים שיכסה את מלוא העלות לרשויות המקומיות מקופת המדינה.
י' לביא: יש הסכם חתום על כך, וההסכם הזה הוא לא רק למד"א והוא כללי ומדבר על הוצאות שתיגרמנה לרשויות כתוצאה מחקיקה או כתוצאה מהחלטות ממשלה.
י' לביא: שנית, עד כמה שהבנתי, הצעת החוק לא מציינת מקור מימון, והיא צריכה להצביע על כך.
י' עליאש: אני יהודה עליאש מקופת-חולים מאוחדת.
י' עליאש: לא הבנתי מה מצא טעם המחוקק לעסוק בסוגיה זו.
י' עליאש: הרי מצוות אנשים מלומדה, שהרשויות המקומיות, על-פי הסכם שנחתם בשנת 1950 ומשהו מחוייבות לממן שליש מהוצאות הנט"ן בכיוון מד"א.
י' עליאש: אינני מבין מה המחוקק רוצה.
י' עליאש: למה המחוקק מצא צורך להתערב?
י' עליאש: כל זאת מביא אותנו למסקנה, שכנראה הרשויות המקומיות אינן משלמות, ואז צריכה להיות איזו שהיא חקיקה שתחייב אותן לעשות כן.
י' עליאש: אני מייצג את קופות-החולים, ובסרט הזה אנו נכנסנו לפני שלוש או ארבע שנים.
י' עליאש: היושב-ראש, אני קובע, בוודאות, שעד לפני שלוש שנים, עד שנת 1998 כשהכניס המחוקק את קופות-החולים מהסל, זה היה הכסף היחודי היעודי היחיד שיורד מהסל לכיוון שירות כלשהו.
י' עליאש: זה קרה לא בשום שירות: לא בבריאות נפש ולא בשום מקום.
י' עליאש: מד"א היא פרה קדושה.
י' עליאש: כבוד היושב-ראש, אני אומר לך שמ-1998, כי הכניסו זאת לחקיקה והכסף יורד מעלות הסל אוטומטית, אני יושב בוועדת היגוי, כספים ותקציבים שעד 1998 הם היו מגיעים בתחילת כל שנה ואומרים: "אלה תקציבנו", והשאר, השלטון המקומי והחבר'ה מעיריית ירושלים, נלחמים כמו אריות למה כך ולמה אחרת.
י' עליאש: מ-1998 הוסר הפיקוח.
י' עליאש: אין תקציב - ואני מדבר על נט"ן - ולא מוגש לאישור, ולא מה הן ההוצאות ולא מה הן ההכנסות.
י' עליאש: היתה ישיבה לפני שנה וחצי ודיברו ולא דיברו.
י' עליאש: אני אומר לך, שהנסיון רע ומר.
י' עליאש: כל אשר אנו מבקשים הוא זה: אם רוצים להכניס את כל תקציב הנט"ן לתקציב הממשלה, אנו בעד.
י' עליאש: ימצאו מקורות מימון, ויעשו כך ואחרת.
י' עליאש: אם אדם נפגע בכביש תל-אביב-ירושלים, איזו רשות מקומית זו?
י' עליאש: לצערנו, זה קורה הרבה על הכבישים.
י' עליאש: זה לא יעלה על הדעת.
י' עליאש: דרך אגב, זה שליש - קופות-החולים, שליש - רשויות מקומיות ושליש - מדינה.
י' עליאש: המדינה כבר בפנים ANYWAY.
י' עליאש: לחצאים ולרביע לא שמענו, וצריך שזה יהיה הכל או לא כלום.
דוד טל: אנו נטיל הכל על אוצר המדינה, שהוא יקח מהרשויות ויגבה מקופות-החולים, ובחשבונות ובתחשיבים שלהם הם יקצצו מכאן לכאן.
י' עליאש: אוצר המדינה גובה מקופות-החולים מדי חודש.
י' עליאש: ביטוח לאומי משלם את חלקם.
א' זוהר: אבל, לא מהרשויות.
דוד טל: האם הוא גובה גם מהרשויות המקומיות?
י' עליאש: לא.
דוד טל: האם נוצרים גרעונות למד"א?
א' זוהר: ודאי.
דוד טל: דרך אגב, הדוגמא הזו של אדם שנפגע בכביש ירושלים-תל-אביב או בכביש תל-אביב-חיפה ובאיזו רשות מקומית זה - אני רוצה לומר לך שזה לא מענייננו.
י' עליאש: נכון.
דוד טל: לי חשוב, שאזרח קודם כל יקבל את השירותים הרפואיים הדחופים.
א' זוהר: בעוד ש"אבנר"- - - היו"ר ד' טל: אדוני, איחרת.
א' זוהר: לא היה לי אישור כניסה.
דוד טל: בסדר, אך אי אפשר להתפרץ כך.
דוד טל: אני סבור, כמפקח על הרשות המבצעת, שמדובר על אזרח במדינת ישראל באשר הוא, כמו שיש לנו חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
דוד טל: אתה משלם ביטוח בריאות ממלכתי או לא - שירותים צריכים לתת לך.
דוד טל: אחר כך תעשה חשבונות עם מי שאתה רוצה: איתו, עם מחלקת הרווחה או עם מי שאתה רוצה.
דוד טל: במקרה שנתת, אם נפגע אדם, עליו לקבל קודם כל את השירותים הרפואיים.
דוד טל: אתן לגל הרשקוביץ לומר את דברו, אך אני חושב שהמנגנון הטוב ביותר הוא האוצר.
דוד טל: מהבחינה הזו, ואינני אומר זאת בציניות אלא ברצינות, הם אנשים מאד מסודרים ומקצוענים בנושא הזה; צריך להוריד מהרשות הזו X - מורידים.
דוד טל: לפני שנותנים צ'ק עבור תיקצוב איזון וכל מיני דברים, מורידים בחשבון ואומרים: "יש לך מד"א, ויש לך זה וזה".
דוד טל: זה הטוב ביותר.
דוד טל: למה לפזר זאת בצורה של שליש, שליש ושליש.
דוד טל: נעביר הכל לאוצר, שם יעשו את הסדר.
דוד טל: אני בטוח, שמד"א תקבל את שלה ואני רוצה שמד"א תקבל את שלה.
י' עליאש: מבוקר.
דוד טל: הוא סוּפּר-מבוקר.
דוד טל: ברגע שהיא תקבל זאת מאוצר המדינה, אני סמוך ובטוח שזה יהיה.
י' עליאש: היא מקבלת כל השנים מאוצר המדינה.
דוד טל: אם אוצר המדינה לא עשה זאת עד היום ולא ביקר, זה חמור.
דוד טל: אבל, למה סתם להשמיצם?
דוד טל: תיכף ניתן רשות דיבור לאוצר.
דוד טל: יכול להיות שכן ביקרו ובדקו.
דוד טל: אם הם לא בדקו - זה חמור, זה לא טוב, זה לא ראוי וזה לא נכון.
דוד טל: אנו נעמוד על כך שזה יהיה מבוקר ומפוקח, כפי שמפקחים על כספים אחרים שנותנים.
דוד טל: אני חושב, שבנושא הזה אנו יכולים להגיע לתמימות דעים קודם כל שהשירות הזה נצרך על-ידינו והוא חשוב, חיוני וצריך להתקיים.
ח' רון: אני חן רון, סמנכ"ל לכלכלה במרכז השלטון המקומי.
ח' רון: נתתי נייר עמדה, אך ברצוני לסכם בקצרה מאד.
ח' רון: השירות הוא שירות ממלכתי, ולא משנה איפה נמצא התושב.
ח' רון: זה לא תושב של רשות מקומית, אלא תושב של מדינת ישראל שצריך לקבל את השירות.
ח' רון: זהו שירות ממלכתי ציבורי.
ח' רון: ברצוני לתקן ולומר, שההסכם איננו משנות ה-50.
ח' רון: ההסכם משנות ה-50 למימון המד"א בטל מזה שנים.
ח' רון: ההסכם למימון נט"ן הוא איזו שהיא ועדה שישב בה יחזקאל הרמלך, כשהיה ראש עיריית רחובות, ונתן הסכמתו, נדמה לי בתחילת שנות ה-80 או סוף שנות ה-70, שרשויות, וולונטרית, יממנו 33% מהנט"ן, כשהנט"ן הזה היה די בחיתוליו.
ח' רון: הנט"ן התפרש מאד, והתקציבים גדלו מאד.
ח' רון: מזה כשנתיים אנו לא מוזמנים כלל לאשר את תקציבי הנט"ן.