GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן גילאון: ההערה שלי מאוד פשוטה.
אילן גילאון: אני רוצה שהממשלה תגיד איך היא עושה את הדברים, מה היא עושה קודם ומה היא עושה אחר-כך.
אילן גילאון: החלוקה יכולה להיות בשני תחומים, מה יקר ואיפה עושים קודם, ומה זול ואיפה עושים אחר-כך, או לחילופין, אבל לא מעבר לזה.
אילן גילאון: שינוי הערכים של החוק, אין לו שום עניין עם מה שהצענו.
דוד טל: אנחנו מתחילים בפרק הנגישות ואני התחיל עם הנוסח שמונח כאן והעמותות והארגונים השונים יוכלו להעיר את תשומת לבנו לתיקונים כאלה ואחרים.
ג'ודי וסרמן: פרק ד(1) – נגישות.
ג'ודי וסרמן: 18(א) – הגדרות.
בפרק זה: אמצעי עזר או שירותי עזר, לרבות – מתורגמנים לשפת הסימנים או אמצעים אחרים להעברת חומר המועבר באמצעות קול לאנשים בעלי לקויות שמיעה.
דן אורנשטיין: להערה שהועלתה כאן.
דן אורנשטיין: בעיקרון כמי שמקדם נגישות כמה שנים, הקונספציה של החקיקה היא לכלול את האנשים בעלי מוגבלויות שונות, כך שבעיקרון אני לא רואה בעיה עם מה שאדוני מציע.
דן אורנשטיין: אני רק אומר שהנוסח כאן הוא נוסח ששאבנו מחוקים אחרים ושם כתובה המילה "או".
דן אורנשטיין: כיוון שיש הגנות אחרות, אני חושב שבעיקרון זה בסדר לכלול את מה שאדוני מציע, בכפוף להתייעצויות שנצטרך לקיים לאחר מכן.
דוד טל: אם כן, מתורגמנים לשפת הסימנים, אדוני מבקש להוריד את המילה "או".
דוד טל: כפי שכאן התבקשנו נמחק את "או" ונכתוב "ו".
דן אורנשטיין: בשלב טנטטיבי הזה שאנחנו עוד צריכים לבדוק אותו בבית, מה שנראה לי מבחינה מקצועית זה כן לכלול את התמלול או ההגברה, אבל לא להחליף את המילה "או" ב-"ו", אלא להוסיף עוד פסקה.
דן אורנשטיין: אני רוצה לומר שכל קבוצה צריכה הנגשה אבל היא לא צריכה בהכרח שתי דרכי הנגשה שמשיגות את אותה מטרה.
דן אורנשטיין: זה לא סביר וזה גם לא נקבע במקומות אחרים.
דוד טל: כדי לייעל את העבודה אני רוצה לפנות לנציגי הארגונים השונים שנמצאים כאן ולבקש אותם שישבו עם דן אורנשטיין ולצורך העניין הזה דן עבורי כרגע הוא נציג הממשלה ומביע את עמדתה.
שמחה שניאור: הדברים שאמרת מחייבים בדיקה, ואם יש לך מקרה כזה – אני מבקש שתביאי אותו אלי.
שמחה שניאור: פה נאמר אחוז אחד לבנייה ואני רוצה לומר לפרוטוקול שזה כמו שאמרו שלא צריך מקלטים וצריך עוד שלושה אחוזים לחדרי הביטחון.
שמחה שניאור: אני לא ראיתי עדיין את הכלכלן שהבהיר חד-משמעית את הנושא.
שמחה שניאור: צריך לדעת שכל פרוייקט הוא ייחודי וכמו שאתה יודע אדוני היושב-ראש יש בתי ספר שיושבים בבתי מגורים ובחדרים שכורים שמראש הם לא מבני ציבור.
דוד טל: אני רוצה היום לסיים את הדיון בהצעת החוק הזו ולהעביר אותה למליאת הכנסת.
דוד טל: אני עוד חוכך בדעתי אם נצביע היום או לא, אבל אני אראה במהלך הדיון איך אנחנו נסיים אותו.
דוד טל: אם נצביע היום – נצביע, אם לא נצביע היום – אני כבר קובע שההצבעה תהיה בשבוע הבא ואני עדיין לא יכול לומר באיזה יום אבל נודיע על כך יום-יומיים טרם ההצבעה.
דוד טל: אני מציע שנעבור סעיף סעיף, ואם יהיו השגות – נשיב ונסכם.
טליה דולן גדיש: למעשה הטיפול לוקח זמן כי מדובר בשומות של נכסים שצריך להעריך את שוויים, ומדובר בחישובי שומה שצריך לעשות הן עם אגף מס הכנסה והן עם אגף המכס.
טליה דולן גדיש: אנחנו למעשה מבקשים לתת לשר המשפטים את השהות של חודש וחצי לטפל לא בדרך של חקיקה של פטור ממסים.
דוד טל: הדבר הזה כפי שגבירתי אמרה, והיא בהחלט צודקת, הרבה מאוד זמן מטפלים בו ודבר לא נעשה ושוב אנחנו מגיעים לאותו מצב שמכריחים אותנו לחוקק כדי להאיץ בכם.
דוד טל: לא בך אישית אלא במשרדים הממשלתיים.
דוד טל: רק אחרי כן, כפי שגבירתי אמרה, כשחרב מונחת על צווארנו, אנחנו רצים.
דוד טל: אני לא רוצה זה יהיה כך כי זה נראה לי ממש לא בסדר.
דוד טל: כל אחד מאתנו יעשה את עבודתו.
דוד טל: אני מאמין שדבריך נאמרו בכנות ובכבוד הראוי, אבל אני מציע שאתם תעשו את עבודתכם, קרי שר המשפטים, שר האוצר ומי מכם שצריך לטפל בנושא הזה, ההסתדרות תעשה את עבודתה והרשות המחוקקת תעשה את עבודתה.
דוד טל: במידה שכל שלושת הקווים המקבילים האלה באיזשהו שלב ייפגשו – אני אברך ואשמח על זה.
דוד טל: במידה שלא ייפגשו – כל אחד ילך בעצמו.
דוד טל: מי שיעבוד יותר מהר ויהיה יותר יעיל – כאן יכולה להיבחן מבחן התוצאה, כמה תהיו יעילים בנושא הזה – יעשה את עבודתו.
דוד טל: אני אשתדל מאוד, ואני נותן לך כאן נקודת אור, שהמסלול שאני הולך בו באיזשהו שלב ייפגש עם המסלול שלכם, אבל זה מאוד מאוד תלוי בהם.
טליה לבני: אם ישנה דרך לפתרון, ניתן לסכם עליה ברמה של עקרונות וזה עניין של ימים ואחר-כך את הפרטים ניתן לעבד.
טליה לבני: לא יתכן שכל פעם ברגע של מציאת פתרון או במסגרת של הליך – ואני חושבת שזה ההליך הנכון – לעצור.
טליה לבני: לדעתי גם על דעת המגשר, כבוד הנשיא בדימוס שמגר, הוא סבור שהליך החקיקה היא הדרך הנכונה והדרך אולי היחידה שניתן בה לפתור את הנושא.
טליה לבני: יותר מזה אני רוצה לומר.
טליה לבני: אני רוצה לומר שגם כאשר תתקבל החקיקה, עדיין זה לא מונע או זה לא מייתר לדעתי מציאת חלק מהדברים.
טליה לבני: חלק מהדברים עדיין יישארו במסגרת צריך הסדר, כמו למשל העברת זכויות ממשען לקופת חולים.
טליה לבני: אם תבוא קופת חולים ותאמר שהיא מסרבת לקבל זכויות במשען, אז תישאר עדיין בעיה ואז לשר המשפטים לדעתי יהיה הרבה מאוד תחום פעולה.
דוד טל: מה שקבעתי קודם, כך אני נוהג, אבל גבירתי תשב אתך בנושא הזה ותנסו להגיע להבנה ברמה של עקרונות עד יום שני בבוקר כי אני צריך לקבל החלטה.
דוד טל: אני גם אומר שאם ברמה של עקרונות תהיה הבנה, תהיה לזה איזושהי עוצמה ומשקל לגבי ההחלטה שלי אם להביא את זה להצבעה בשבוע הבא או לא.
דוד טל: אם תהיה הבנה, יכול להיות שאני אשקול לדחות את זה בכלל לחכות חודש וחצי כדי שהדברים האלה יסודרו.
דוד טל: אם לא, אני אשקול אם להצביע.
דוד טל: אנחנו נעבור על החוק כאשר את הדיון נסיים היום.
דוד טל: אם תהיה הצבעה, היועצת המשפטית של הוועדה חייבת להניח את ההצעה על שולחן הכנסת.
דוד טל: המשמעות של זה היא שיום לאחר ההנחה מתקיימת הצבעה במליאה או אולי אפילו באותו יום.
ג'ודי וסרמן: בחוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד1994- (להלן – החוק העיקרי), אחרי פרק ג' יבוא:
"פרק ג1: 15א.
"פרק ג1: הגדרות.
"פרק ג1: בפרק זה – "הסכם הבראה" – הסכם שנועד להבראת קופת חולים או לביצועו של הסכם כאמור, שהמדינה צד לו או שאושר על ידה.
"פרק ג1: "מכירה" – כהגדרתה בסעיף 88 לפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), ולעניין מכירה של זכות במקרקעין – כהגדרתה בסעיף 1 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ"ג1963- (בפרק זה – חוק מיסוי מקרקעין).
אחד מאלה: (1) מס שבח ומס מכירה כהגדרתם בחוק מיסוי מקרקעין.
אחד מאלה: (2) מס רווח הון כמשמעותי בפרק ה' לפקודת מס הכנסה.
אחד מאלה: (3) מס ערך מוסף כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו1976-.
אחד מאלה: (4) מס בולים כמשמעותו בחוק מס הבולים על מסמכים, התשכ"א1961-.
אחד מאלה: (5) היטל השבחה כמשמעותו בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה1965-.
אחד מאלה: (6) מס הכנסה כמשמעותו בפקודה ועל פי חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ"ה1985-.
דוד טל: למען שקיפות, אמרתי כבר קודם שהייתי פעם חבר הוועדה המרכזית של ההסתדרות ואחר-כך חבר הנהגת ההסתדרות בראשותו של חיים רמון כשאז נעשה ההסכם הזה.
דוד טל: אני רוצה לומר לכם בצורה הכי ברורה שבעולם שלולא חוות דעתו של פרופסור יורן זיכרונו לברכה טרם חתימת החוזה עם קופת חולים שהבהיר בצורה חד-משמעית שאם זה יבוצע, ההסתדרות לא תשלם אף לא אגורה אחת בגין כל הנושאים הללו, אני לא הייתי נכנס לעסק הזה.
דוד טל: זאת אומרת, הייתי מוכרח כיושב-ראש ועדה לדון בזה והייתי דן בזה, אבל אני אומר לכם שהייתי מצביע נגד הצעת החוק הזה.
דוד טל: היות שכל ההסכם היה על דעת זה שהם פטורים מזה וזה וזה, היה קל מאוד באותם ימים – ואני יכול להעיד מעדות ראשונה – להנהגת ההסתדרות לדחות גם את ההסכם הזה והיו כמה קולות של חברי הוועדה המרכזת, יעקב ישי ועוד כמה חברים, טענו שיצאנו לקראת קופת חולים ולקראת הממשלה והתפשטנו מכל מה שחשבנו.
דוד טל: חשבנו שגם אם טעינו במשהו, זה לא נורא ובסופו של דבר זה הולך לקופת-חולים שהיא גוף ציבורי שמטרתו ראויה.
דוד טל: זאת אומרת, הכספים האלה לא בורחים לכיס פרטי.
דוד טל: לכן גם לא דקדקנו במאה מיליון יותר או מאה מיליון פחות, אף על פי שבדיעבד אולי עשינו טעות שהסכמנו לסכום אסטרונומי שכזה.
דוד טל: אני אומר אולי בדיעבד כי אני חכם אחרי מעשה.
דוד טל: אז היות שזה עבר לגוף כזה ציבורי כמו קופת חולים - וההסכם היה על דעת הממשלה – וכולנו יודעים מה מטרתו, לא היה איכפת לנו שישלמו קצת יותר.
דוד טל: בחשבון הזה היה שלא צריך לשלם שום מסים אחרים ולכן הסכימו לזה.
דוד טל: פרופסור יורן זיכרונו לברכה היה בר סמכה הטוב ביותר שהכירו בנושא.
דוד טל: אני ודאי לא אטעה אם אומר שהוא היה אחד הטובים ביותר שהיו בארץ בזמנו וכשמגיע דבר כזה, חוות דעת שכזאת, אי אפשר שלא ללכת על פיה ולכן קיבלו אותה.
דוד טל: אחרי שקרה מה שקרה ונמנע הסכם שכזה הרבה מאוד שנים, הדבר הזה מגיע.
דוד טל: לכן אני אומר שראוי לסיים את העניין.
דוד טל: יכול להיות שהיו אנשים שהם בעד, בטח אנשי ההסתדרות היו אומרים שהם בעד, אנשי האוצר ואחרים – כולל אולי חברי סיעתי – היו מתנגדים וזה היה בסדר שתהיה גם דעה כזאת וגם דעה כזאת, אבל היות שהדבר היה כך, אני חושב שיש מקום לחוקק את החוק הזה.
ג'ודי וסרמן: "תאגיד קשור או בעל זיקה" – תאגיד שמתקיים בו אחד מאלה: (1) צד להסכם הבראה הוא חבר בו, בעל מניות בו או בעל זכות למנות בו דירקטור, במישרין או בעקיפין.
ג'ודי וסרמן: (2) שקיימת בתקנונו מטרה לסייע לצד להסכם הבראה או לתאגיד כאמור בפסקה (1).
ג'ודי וסרמן: מכירה או השכרה של נכס לקופת חולים, לפי הסכם הבראה וכן מכירה של נכס שמטרתה הבלעדית לאפשר ביצוע הסכם הבראה, והכל כאשר התמורה מועברת לקופת חולים, על ידי צד להסכם או על ידי תאגיד קשור או בעל זיקה – תהא פטורה ממס.
טליה לבני: אילו היה ניתן מראש פטור ממס לשינוי מבני במשען, לא היינו צריכים את החלק הזה, אבל אם אנחנו לא יודעים ואם המדינה מחר תרצה למסות את עצם האירוע ולומר שהשינוי המבני עצמו הוא האירוע וחל עליו פטור, אנחנו רוצים לומר שגם השינוי המבני של משען פטור מאחר שהוא כולו נועד על מנת להעביר תמורה לקופת-חולים.
דן מיכאלי: עד היום הגיעו לפירעון של 400 מיליוני שקלים אבל יש עוד מאתיים וכמה מיליוני שקלים שפרוסים על פני שנים רבות.
דן מיכאלי: אני לא זוכר כרגע עד איזה שנה, אבל שנים רבות.
בסופו יבוא: "תוספת שמינית – (סעיף 15א).
בסופו יבוא: (1) ההסכם שנחתם ב13- בנובמבר 1994 בין ממשלת ישראל, לבין קופת חולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל (אגודה עותומנית) לבין קופת חולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל (חברה רשומה) לבין ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל.
בסופו יבוא: (2) ההסכם מ27- בדצמבר 1995 בין קופת חולים הכללית (אגודה עותומנית) לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה" 3.
בסופו יבוא: תחולה והוראת שעה.
בסופו יבוא: (א) חוק זה יחול על מכירה או השכרה של נכס כאמור בסעיף 15ב לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, שנעשו בשנות המס 1994 ועד 2004, לרבות לפי הסכמי ההבראה המפורטים בתוספת השמינית.
בסופו יבוא: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מכירה או השכרה כאמור באותו סעיף שנעשו לפני פרסומו של חוק זה והמס בעבורן שולם עד יום הפרסום.
בסופו יבוא: (ג) שר הבריאות באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי להאריך את תחולתו של חוק זה לתקופות נוספות של שנתיים כל אחת.
בסופו יבוא: סעיף 3(ב) היא בעצם הבהרה ותוספת לנוסח שהוקרא בדיון הקודם ובא בעצם להבהיר את הרעיון.
בסופו יבוא: סעיף קטן (ב) קובע שאמנם מדובר על שנות המס 1994 עד 2004, אבל היה ואם לפני פרסומו של חוק זה, זאת אומרת בעבר, נמכרו נכסים ושולם עליהם מס, ההסתדרות לא תהיה רשאית לדרוש זיכוי בגין המס שכבר שולם עד ליום פרסומו של החוק.
דוד טל: כאמור, אנחנו נשוב ונתכנס אולי בשבוע הבא.
דוד טל: אני מקווה שנראה שמגיעים להסכמות והבנות עד יום שני ברמה העקרונית.
דוד טל: אני מוכן לשקול כל דבר בראש פתוח ולגלות הבנה לאנשי האוצר ולו רק שאדע שיש להם כוונות רציניות ונקיות מכל שיקולים צרים.
נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחלוק אתך ועם הנוכחים התלבטות אמיתית שיש לי.
נעמי חזן: כשאני הגשתי את הצעת החוק הזאת וגם בדיון המוקדם שהתקיים בוועדה, הכוונה הייתה להאריך הוראת שעה ובעצם להכניס לחוק מה שהיה עד עכשיו בהוראת שעה לגבי פיצול חופשת לידה לגבר ולאישה ואמנם כך זה הוכן בהמלצתך כהוראת שעה במקום בחקיקה וזאת כדי להתפשר עם הגורמים השונים, בעיקר עם המוסד לביטוח לאומי וקיבלתי את זה שמדובר בהארכה של הוראת שעה.
נעמי חזן: מאז הסתבר שהשר לא בדיוק מסכים לכך והיו דיונים גם עם השר, גם מאחורי הקלעים וגם ישירות אתו, גם אצלי במשרד עם אנשי משרד העבודה והרווחה ועם אנשי הביטוח הלאומי.
נעמי חזן: אני מתבקשת היום לקבל החלטה שעבורי היא מאוד קשה והיא אומרת לוותר לחלוטין על החקיקה או לקבל משהו שיש בו אלמנטים שמאוד קשה לי לחיות אתם.
נעמי חזן: אני חוזרת ואומרת שעבורי זו החלטה מאוד מאוד קשה ואני נוטה לקבל משהו שאני חושבת שהוא לא טוב ולא לוותר על החקיקה בכללותה.
נעמי חזן: אם אנחנו לא מחוקקים עכשיו, למעשה כל האפשרות של פיצול חופשת לידה יורדת לטמיון.
נעמי חזן: רציתי לומר בקול רם שדעתי מאוד לא נוחה ממה שקורה.
נעמי חזן: רציתי לומר את הדברים כדי שאחר-כך לא יהיו אי-הבנות אם מדי פעם אקשה בדרך.
ג'ודי וסרמן: 1.
ג'ודי וסרמן: תיקון סעיף 1.
ג'ודי וסרמן: בחוק עבודת נשים (תיקון מס' 14) (הוראת שעה), התשנ"ז1997- (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – (1) בפסקת משנה (1)(ב) במקום "אשתו לא נעדרה מכוח זכאותה לחופשת לידה", יבוא "אשתו שבה לעבודה".
אחרי פסקה  יבוא: "(1א) שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, נסיבות מיוחדות שבהתקיימן יהיה העובד זכאי לחופשת לידה כאמור בפסקה (1), אף אם אשתו לא שבה לעבודה בתקופה האמורה בפסקת משנה (1)(א)".
ג'ודי וסרמן: תיקון מספר 14, הוראת השעה קובעת ש"העובד רשאי לצאת לחופשת לידה אם אשתו זכאית לחופשת לידה והסכימה בכתב לוותר על חלק מחופשת הלידה המגיעה לה בתקופה שנותרה מתום ששת השבועות הראשונות לאחר הלידה".
ג'ודי וסרמן: התנאי השני שקיים היום הוא ש"אשתו לא נעדרה מעבודתה מכוח זכאותה לחופשת לידה בתקופה האמורה בפסקת משנה (א)".
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, בששת השבועות השניים כשהבעל יוצא לחופשת לידה, לא ניצלה גם היא את חופשת הלידה.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, לא יהיה פעמיים דמי לידה.
ג'ודי וסרמן: העניין הוא שהסעיף הזה לא נותן מענה שהאישה לפני הלידה עסקה בדברים אחרים שהם לאו דווקא עבודה כמו למשל אישה שלמדה או אישה שהייתה בהכשרה מקצועית או בכל מיני עיסוקים אחרים ואחרי הלידה היא רוצה לשוב לעיסוקים האלה.
ג'ודי וסרמן: לפי ההוראה החדשה שמוצעת כאן, בעלה לא יוכל לצאת לחופשת לידה כי היא לא שבה לעבודה אלא היא שבה ללימודים או להכשרה.
ג'ודי וסרמן: 2.
ג'ודי וסרמן: בסעיף 2 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "תיקון חוק" יבוא "תיקון סעיפים 49 ו57- לחוק".
במקום הרישא יבוא: "בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה1995- -
ג'ודי וסרמן: זה נושא שנוסף בנוסח שהכין משרד המשפטים לפרסום והצעות חוק ואין לי תשובה כרגע למה הוסיפו את זה.
ג'ודי וסרמן: יכול להיות שהם היו צריכים את זה לאיזשהו עניין ניסוחי.
ג'ודי וסרמן: אני אבדוק אתם את העניין.
ג'ודי וסרמן: (3) בסעיף קטן (ב) – בפסקה (2) בסופה יבוא "לעניין סעיף זה, "היום הקובע" – המאוחר מבין אלה – היום שבתום ששת השבועות שלאחר יום הלידה או היום בו הפסיק לעבוד".
אחרי פסקה  יבוא: "(4) הלידה שבעדה משתלמים דמי הלידה הייתה לידת ולד חי".
ג'ודי וסרמן: מוצע כאן שהיום הקובע שמדובר על תשלום דמי לידה לגבר יהיה המאוחר מבין אלה: או היום שבתום ששת השבועות שלאחר יום הלידה, שזה המועד הראשון שבו הוא זכאי לצאת לחופשת לידה, או היום שהמבוטח הפסיק בפועל לעבוד.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, זה יהיה באמת היום הקרוב להפסקת הלידה.
דוד טל: לבקשת הביטוח הלאומי הוספנו את המילה "מבוטח".
רועי קרת: לעניין הנוסח הזה העירו לי שבעצם הוא לא מכסה את מלוא הסיטואציות.
רועי קרת: הכוונה הייתה שכאשר האישה חזרה לעבוד, לא לאפשר שדווקא הבעל ייקח את חופשת הלידה כשלמעשה אין ילד ואין במי לטפל.
רועי קרת: כדי להשלים את המשפט הזה, יש בעצם אחת משתי אפשרויות: או לומר את מה שכתוב כאן, שהלידה היא לידת ולד חי והילד היה בחיים בתקופה בעדה משתלמים דמי הלידה, זאת אומרת, שלא יהיה מצב שבו יש תביעה לדמי לידה כאשר בעצם אין ילד, או – וזו הצעה שעלתה רק לאחרונה – כדי לא לומר בצורה כל כך מפורשת דברים שאנחנו לא אוהבים לומר אותם, לנסח את זה בצורה אחרת לגמרי ולכתוב בסעיף 49(ב) במקום המלים "בעד פרק הזמן שלרגל חופשת הלידה הוא אינו עובד", ולומר "בעד פרק הזמן שלרגל הטיפול בילדו הוא אינו עובד".
רועי קרת: אז אנחנו מבהירים את זה.
נעמי חזן: הייתה במקור כוונה לעשות משהו שאני חשבתי שהוא פשוט בלתי נסבל בעליל וזה לקשור את דמי השכר של האישה שזה קיבוע מצב בלתי שוויוני בחוק.
נעמי חזן: אני מאוד מתנגדת לזה ואני חייבת לומר את זה.
נעמי חזן: יש פה בעיה ברמה עקרונית ואני הייתי רוצה לשמוע מאנשי הביטוח הלאומי איך הם רואים את זה.
דוד טל: יש הסכמה ויש הבנות בדברים האלה, אבל אני לא חושב שזה יתרום לעצם הדיון.
דוד טל: אנחנו רוצים את ההבנות וההסכמות שהגיעו אליהם המשרד וחברת הכנסת המציעה.
בסופו יבוא: "(2) בסעיף 57 -
קטן יבוא: "(ג) מבוטחת לדמי לידה או מי שמתקיימים בו התנאים שבפסקות (1) עד (3) של סעיף 49(ב) שקיבלו לאימוץ ילד עד גיל 10, יהיו זכאים לדמי לידה לפי הוראות סימן ג', בשינויים המחויבים, בעד פרק הזמן שלרגל האימוץ אינם עובדים או עוסקים במשלח ידם, ובלבד שלעניין זה יהיה "היום הקובע" – היום שבו ניתנה הודעה לפקיד סעד כאמור בסעיף 6 לחוק האימוץ".
קטן יבוא: "(ה) אומץ ילד כאמור בסעיף זה על ידי שני בני זוג, תשולם גמלה לפי סעיף זה לאחד מההורים המאמצים, לפי בחירתם והוראות סעיף 49 יחולו בשינויים המחויבים, ובלבד שלא תשולם גמלה לשני ההורים, בעד אותו פרק זמן, בשל אותו אימוץ".
קטן יבוא: התברר שהתעוררו עוד שאלות ואולי נשמע את נציג משרד המשפטים בעניין הזה.
שי סומך: סעיף 57 הקיים – ואני מתייחס לסעיפים קטנים (ג), (ד) ו-(ה) – קובע: בסעיף קטן (ג) הוא בעצם קובע את הזכות של האישה לחופשת אימוץ.
שי סומך: סעיף קטן (ד) קובע את הזכות של הגבר לחופשת אימוץ וכאן זה חשוב.
שי סומך: הזכות של הגבר בסעיף קטן (ד) היא זכות לא מותנית בזכות האישה וזה בניגוד לחופשת לידה והטעם לכך הוא ברור אני חושב, כי לידה זה דבר שעושה האישה, את ההריון והלידה עושה האישה והזכות של הגבר היא מכוחה של האישה.
שי סומך: אימוץ זה צעד משותף של שני בני הזוג ולכן הזכות של הגבר לא מותנית.
שי סומך: השלכה אפשרית לזה היא למשל שאם האישה לא צברה את תקופת ההכשרה לקבלת דמי לידה והגבר צבר, אז הוא יכול לקחת את חופשת האימוץ.
שי סומך: סעיף קטן (ה) קובע מה היחס בין בני הזוג כאשר הם נשואים.
ג'ודי וסרמן: התיקון הראשון שאני מניחה שאין עליו מחלוקת והוא מקובל על המציעה, לאפשר פיצול בין הגבר לבין האישה כאשר מאמצים ילד.
ג'ודי וסרמן: השאלה השנייה, במסגרת הזו, בהזדמנות חגיגית זו, מבקש הביטוח הלאומי לתקן דבר נוסף.
ג'ודי וסרמן: לפי החוק היום הזכאות כאשר מדובר בשני בני זוג שמאמצים ביחד ילד, לפי החוק היום ולפי איך שמפרשים אותו, הזכאות של הגבר מותנית בזה שהאישה צברה תקופת הכשרה והיא זכאית לדמי לידה בדיוק כפי שקיים לגבי הורה.
ג'ודי וסרמן: לגבי הורים מאמצים.
ג'ודי וסרמן: כאשר שני בני זוג מאמצים ילד, היום לא נדרש שהאישה תצבור תקופת הכשרה אלא די שהגבר צבר תקופת הכשרה כדי שהוא יוכל לצאת לחופשת לידה.
ג'ודי וסרמן: היום מבקשים לתקן את זה ולהשוות את זה למצב של המשפחה הביולוגית.
ג'ודי וסרמן: כלומר, גם במקרה ששני בני זוג מאמצים ילד, הזכאות של הגבר לצאת לחופשת לידה תהיה מותנית בזה שאשתו זכאי לדמי לידה לאחר שצברה תקופת הכשרה.
נעמי חזן: אני רוצה לחבר את עיקרון שלוש וארבע כי אלה הם דברים מצטברים.
נעמי חזן: אם אישה זכאית לחופשת לידה, קורה מה שאנחנו עכשיו מתכננים.
נעמי חזן: הוא מקבל, היא מקבלת וחלים עליהם כל הכללים של החוק.
נעמי חזן: הבעיה היא כאשר לאישה אין תקופת הכשרה והיא מאמצת ילד.
נעמי חזן: הסוגייה היחידה שנותרה פתוחה היא האם אנחנו מאפשרים לבעל לקחת את מלוא חופשת הלידה, כי בכל השאר אנחנו מסכימים כאשר מותר לפצל ומותר להחליף.
נעמי חזן: אני טוענת שאם היא איננה זכאית, ניתן לו את האפשרות, אבל אז הוא צריך לעמוד בכל התנאים.
מיכאל אטלן: לגבי אימוץ אנחנו מגיעים לאותו מצב שמבחינתנו הוא עקום כאשר רק האישה לוקחת חופשת לידה, ועכשיו נגיע לזה שרק הגבר לוקח חופשת לידה.
מיכאל אטלן: איזה מין הגיון זה?
דוד טל: תעברי על העקרונות כדי שיהיו ברורים לפרוטוקול.
ג'ודי וסרמן: אפשרות לפצל את חופשת הלידה בין האב המאמץ לבין האם המאמצת.
ג'ודי וסרמן: אפשרות שיחליטו ההורים המאמצים מי יצא קודם, או האישה קודם והגבר אחר-כך, או גבר קודם והאישה אחר-כך.
ג'ודי וסרמן: אלה שני השינויים שמבקשים לעשות בחוק.
ג'ודי וסרמן: הדברים שלא רוצים לגעת בהם ורוצים להשאיר אותם כפי שהם, כפי שהביטוח הלאומי מפרש אותם נכון לעכשיו הם: 1.
ג'ודי וסרמן: אם האישה לא צברה תקופת הכשרה, האישה לא תוכל לצאת לחופשת לידה אבל הגבר כן יוכל לצאת אם הוא בעצמו צבר את תקופת ההכשרה ובמקרה הזה כמובן הוא יצא למלוא התקופה כי האישה איננה זכאית.
ג'ודי וסרמן: אם שניהם צברו את תקופת ההכשרה, כל אחד מהם יוכל לצאת למלוא התקופה.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, או האישה למלוא התקופה או הגבר למלוא התקופה.
ג'ודי וסרמן: בסעיף 4 לחוק העיקרי, במקום "שלוש שנים" יבוא "שש שנים".
ג'ודי וסרמן: 4.
ג'ודי וסרמן: תחילה והוראת מעבר.
ג'ודי וסרמן: אמרנו שאנחנו מאריכים את הוראת השעה משלוש שנים לשש שנים.
ג'ודי וסרמן: כלומר, ברציפות מ1998- עד תוך שש שנים.
ג'ודי וסרמן: אנחנו קובעים את תחילת החוק ל1- במאי 2001 שזה המועד בו מסתיימת הוראת השעה הקודמת של השלוש שנים.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, מהמועד שהסתיימה ההוראה הקודמת, אנחנו מחילים עכשיו רטרואקטיבית את ההוראה החדשה והיא תחול על דמי הלידה שמשתלמים מיום התחילה ולאחריו.
שולה זלצר: אני מבקשת שלושה חודשים וכמובן לשלם רטרואקטיבית.
שולה זלצר: התשלום בפועל לא יהיה מיידי.
דוד טל: הצעת החוק עברה למליאת הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.
דוד טל: מר כהן, תסביר לנו בבקשה את מהות הצעת חוק שירות המדינה.
יוסי כהן: מעבר למה שכתוב בחוק, מדי פעם בהסכמים קיבוציים נקבע שנותנים פיצוי לגמלאים מעבר לתוספות השכר שנותנים לעובדים מן השורה וזאת כדי לשפר את גמלתם ביחד לפעילים.
יוסי כהן: הפעילים בדרך כלל מתקדמים בדרגות ובמרכיבים שונים שנלווים לשכר והגמלאי פורש עם השכר הפנסיוני שלו זו הדרגה ותוספות השכר הפנסיוניות.
יוסי כהן: בהסכם ממאי 1999 נקבע עם ההסתדרות הכללית שהצדדים ממנים ועדה משותפת במטרה לדון במנגנון ההצמדה של הגמלאות בפנסיה התקציבית או לחילופין קביעת פיצוי חד-פעמי כפי שאנחנו מביאים כאן לגבי הגמלאים בפנסיה התקציבית.
יוסי כהן: בנושא קביעת מנגנון אלטרנטיבי לא הייתה הבנה בין הצדדים אבל לעומת זאת נקבע פיצוי שהוא החל מינואר 2001 לגבי גמלאים שפרשו עד 31 בדצמבר 1999 והכוונה היא לתת להם פיצוי על גמלתם החל מינואר 2001.
יוסי כהן: הדבר הזה הוא בעקבות הסכמה עם ההסתדרות, תהליך שארך תקופה מאוד ממושכת ממאי 1999, ובהסכם האחרון, מינואר 2001, סוכם על נוסח הצעת החוק, על השיעור ועל התחולות.
דוד טל: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות מאשרת את הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד).
דוד טל: הצעת החוק אושרה ועולה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק להסדרת העיסוק באקופונקטורה, של חברי הכנסת בנימין אלון, אליעזר זנדברג ואברהם יחזקאל, שהיום לצורך העניין הוא מחוק מאחר שהוא סגן שר.
דוד טל: יש הצעה נוספת של עוד מספר חברי כנסת שהגישו גם הצעה כזאת.
דוד טל: אני מקווה שהיום אנחנו כבר אחרי ליבון כל הסוגיות והבעיות בין משרד הבריאות לבין הגורמים השונים בנושא של אקופונקטורה.
דוד טל: האם אפשר לברך על המוגמר?
דוד טל: ד"ר אמיר שנון: ד"ר שנון ממשרד הבריאות.
דוד טל: כמעט, למעט סעיף אחד, אבל זה לא הנוסח שמונח על שולחנכם.
דוד טל: מה שמונח על שולחנכם זהו הנוסח הישן – הנוסח הראשוני.
דוד טל: שירלי אברמי: הם הביאו נוסח הבוקר.
דוד טל: היו"ר דוד טל: בואו נסכם קודם כל – אני מבקש גם שמנהלת הוועדה תעדכן את הגופים השונים.
דוד טל: אנחנו מאד מבקשים שנוסח יונח אצלנו כאן בוועדה יומיים לפחות לפני הישיבה כדי שאפשר יהיה לעיין בו.
דוד טל: ד"ר אמיר שנון: היה ביטול של הישיבה וחידוש שלה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אנחנו כרגע נצטרך לדון בנוסח הזה כשטרם ראינו אותו.
דוד טל: מי כאן מעמותות או מגופים של אקופונקטורה?
דוד טל: אתם מודעים לנוסח החדש שמופיע כאן?
דוד טל: ראול רודריגס: טרם קיבלתי אותו מעורך הדין כי יושב ראש העמותה משום מה לא הגיע.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אולי נבטל את הישיבה?
דוד טל: יורה קרנות: דיברנו עם עורך-דין מלצר עוד אתמול.
דוד טל: היו"ר דוד טל: משרד הבריאות, תתחילו – נראה, אולי נצליח להתיישר כאן עם נציגי האקופונקטורה.
דוד טל: אם יהיו הסכמות – טוב, ואם לא – חבל.
דוד טל: יורה קרנות: הנוסח שיובא לכאן הוא מוסכם הייתי אומרת ב- 90%, שזה יפה מאד, זו כברת דרך ארוכה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: זה יפה מאד.
דוד טל: 90% זו כברת דרך.
דוד טל: תגידו אולי מה לא מוסכם ונטפל קודם כל באשר למה שלא מוסכם.
דוד טל: יורה קרנות: באמת הסכמנו לחקיקה ראשית.
דוד טל: הנושא כבר לא יהיה בתקנות, הוא יוצא מפקודת הרופאים כמשהו אוטומטי ותהיה חקיקה מיוחדת, כשמאד התכוונו שהיא תהיה דומה לחוקים האחרים שמסדירים מקצועות בריאות אחרים.
דוד טל: היו"ר דוד טל: כמו.
דוד טל: יורה קרנות: גם הישנים: רופאים, רופאי שיניים, פסיכולוגים, וגם מה שיש לנו בעבודה זה חוק מסגרת לכל המקצועות הפרא-רפואיים, ואני מקווה שזה יצא מאד בהקדם.
דוד טל: אנחנו בהליכים של "חוברת כחולה".
דוד טל: ג'ודי וסרמן: פרא-רפואיים או רפואה משלימה?
דוד טל: יורה קרנות: פרא-רפואיים, לא רפואה משלימה.
דוד טל: ד"ר אמיר שנון: בנושא של הרפואה המשלימה למעשה זהו המקצוע הראשון.
דוד טל: היו"ר דוד טל: יש לכם איזשהן השגות על מה שנאמר כאן?
דוד טל: ראול רודריגס: אני חושב שזאת התקדמות יפה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אני רוצה להתחיל לטפל בנקודות המחלוקת.
דוד טל: יורה קרנות: דבר אחד התחיל בהצעות החוק הפרטיות וזה איזושהי מועצה, כאשר יש מועצה לתחום שאנחנו מכירים, היא בדרך כלל עוסקת בעיקר בתוארי מומחה.
דוד טל: התחלתי ואמרתי שלדעתי הגענו להסכמה של 90%.
דוד טל: אני חושבת שאתם חושבים אותו דבר ושזהו דבר מאד גדול ומאד יפה – והיתה עבודה גדולה ומשותפת.
דוד טל: סלע המחלוקת העיקרי כרגע הוא בהרכב הוועדה המייעצת.
דוד טל: ועדה מייעצת אמורה לעזור למנהל, לייעץ לו ולדון גם בדברים פרטניים.
דוד טל: היו"ר דוד טל: כשאת אומרת מנהל, למי גברתי מתכוונת?
דוד טל: יורה קרנות: המנהל זה מנכ"ל משרד הבריאות או מי שהוא מינה לעניין מסוים בחוק הזה.
דוד טל: כשאנחנו מדברים ברישוי, יש לנו אגף שלם במשרד.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אתם מתכוונים לוועדה מייעצת שתהיה מורכבת ממי?
דוד טל: יורה קרנות: נציגי בעלי המקצוע – אנחנו חשבנו על חמישה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אגב, יש איזשהו איגוד שמכניס תחת גג אחד את כל נושא האקופונקטורה האלטרנטיבית ואת כל השאר או שרק האקופונקטורה?
דוד טל: יוסי מורגנשטרן: יוסי מורגנשטרן, האגודה לרפואה סינית מסורתית.
דוד טל: יש עמותה שאני היושב ראש שלה, שעוסקת ברפואה סינית ומאגדת את רוב העוסקים ברפואה סינית.
דוד טל: היו"ר דוד טל: האגודה הזו מאגדת בתוכה את כל שאר הרפואות?
דוד טל: יוסי מורגנשטרן: לא.
דוד טל: היא עוסקת ברפואה סינית בלבד, והחוק שאנחנו עוסקים בו עוסק ברפואה סינית בלבד.
דוד טל: יורה קרנות: היה נוסח שבו החברים של התחום ביקשו שהעמותה הזאת תוזכר בחקיקה.
דוד טל: זה אחד הדברים שלגביהם השר שלנו אומר שלא ייתכן בחוק ראשי להזכיר עמותה, עם מספר עמותה.
דוד טל: נזכיר את הארגון היציג שמייצג את רוב האנשים, כמו בכל החוקים.
דוד טל: והיה והעמותה הזאת היא מייצגת – זו תהיה היא, אבל אי אפשר להזכיר עמותה עם מספרה, זה לא מקובל.
דוד טל: הבעיה העיקרית שאני רואה זה הרכב הוועדה המייעצת הזאת.
דוד טל: היו"ר דוד טל: מה משרד הבריאות מציע ומה נציגי האיגוד מציעים?
דוד טל: יורה קרנות: אנחנו התפשרנו על שבעה חברים שזה גם הרבה לעומת הוועדות המייעצות שאנחנו מכירים.
דוד טל: היו"ר דוד טל: שבעה חברים שיורכבו ממי?