GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים זאב: חוק ביטוח בריאות ממלכתי שכפי שנאמר הוא אחד מהחוקים המתקדמים ביותר בישראל, קבע איזה סל שירותים צריך לקבל האזרח ואיך המדינה תממן את הסל הזה.
נסים זאב: המקורות של מימון הסל הם מס הבריאות, היה מס מקביל שנעלם באחד מחוקי ההסדרים, ולכן כל השאר צריך לבוא מתקציב המדינה לפי מה שקבע החוק.
נסים זאב: רק שהחוק הזה מעוקר, מסורס ומשרד האוצר, מהרגע שהחוק הזה התקבל בכנסת בינואר 1995, עושה כל מה שביכולתו על-מנת לעקר ולסרס את החוק הזה.
נסים זאב: טוענים על התייעלות.
נסים זאב: מערכת בתי-החולים הממשלתיים ושל קופת-חולים מאוד מאוד יעילה.
נסים זאב: אני לא חושב שאפשר לייעל עוד יותר ולהוריד את מספר המיטות לאלף נפש.
נסים זאב: האם אפשר להגדיל את התפוסה?
נסים זאב: האם אפשר לקצר את השהות הממוצעת של החולים בבתי-החולים?
נסים זאב: אלה מספרים שאני חושב שרק מדינות כמו אפגניסטן או מדינות אחרות מגיעות למספרים כאלה.
נסים זאב: בעולם המערבי לא מכירים מספרים כאלה.
נסים זאב: אני בהחלט חושב שצריך להחזיר את כבודו של חוק ביטוח בריאות למקומו, צריך בחקיקה לקבוע שהעדכון יהיה עדכון אוטומטי שייעשה על-ידי אנשי המקצוע ואז תבוא החברה ובאומץ תאמר לציבור המבוטחים מה ניתן לתת ומה לא ניתן לתת.
נסים זאב: השר שלמה בניזרי: דיברו כאן על התייעלות ואני רוצה להדגיש את
נסים זאב: עם כל זאת בימים אלו אני בודק עדיין אפשרויות לייעל את מערכת הבריאות.
נסים זאב: אני אפילו בודק אפשרות להקים רשות אשפוז וכדומה כדי לבדוק איך אני יכול עוד יותר לייעל את מערכת הבריאות במדינת ישראל.
נסים זאב: כלומר, אנחנו מצדנו כמניסטריון, הקופות מצדן ובתי-החולים, כולם עושים את כל ההתייעלות שפעמים רבות זה בא על-חשבון.
נסים זאב: כל ההתייעלות הזאת בקופת-חולים זה לא במאה אחוז מבחינת האזרחים.
נסים זאב: הקופות התייעלו.
נסים זאב: אנחנו מעודדים את הדבר הזה כי בכל אופן אנחנו רוצים לאזן את המערכות.
נסים זאב: חולים.
נסים זאב: כשאנחנו מדברים על התייעלות, המשמעות המיידית היא צמצום השירותים ואולי ביטול חלק מהשירותים.
נסים זאב: בעיריית ירושלים הייתי ממונה על הרווחה וכאשר דיברו על טיפות חלב, מרפאות שיניים וכדומה, השירותים האלה צומצמו עד כדי כך שבחלקם אפילו בוטלו ודיברו על התייעלות.
נסים זאב: אני הייתי ממונה בעירית ירושלים על נושא הקצאת שטחים, וביניהם זה טיפות חלב.
נסים זאב: כל שנתיים היו מגישים תוכנית והיו אומרים שהשנה מתחייבים לבנות למשל טיפת חלב ברמות או בשכונה מסויימת אחרת.
נסים זאב: אחרי שנתיים הסיפור חוזר על עצמו ומחפשים תורם.
נסים זאב: אחר-כך משרד הבריאות הבטיח לבנות את השטח ולבנות את טיפת חלב וטיפות חלב חסרות.
נסים זאב: בנושא הזה אני רוצה לשאול האם כשאנחנו מוסיפים תרופות מסויימות ויש לכך את כל ההמלצות המקצועיות והרפואיות, אולי אפשר באופן הדרגתי להוסיף תרופות חדשות, אולי לא במאת האחוזים אלא ללכת בחמישים אחוז, בשבעים אחוז, בשמונים אחוז.
נסים זאב: אי-אפשר לומר שמצד אחד אנחנו מחייבים את זה במאת האחוזים או במאת האחוזים לא מחייבים.
נסים זאב: אם ההחלטה היא במאת האחוזים, התרופה היא כל כך חיונית והבעיה היא תקציבית, אני מבקש לבדוק אפשרות שכן נממן את זה אולי בחמישים או שבעים או שמונים אחוז.
נסים זאב: אני מדבר על תרופות חדשות ולא על תרופות שהיו קיימות במערכת.
נסים זאב: לחלק מהחולים?
נסים זאב: אזרח לאזרח ובין חולה לחולה.
נסים זאב: השר שלמה בניזרי: לגבי המחיר.
נסים זאב: כל תרופה שארצה להכניס, אפילו
נסים זאב: נסים זאב: זה ברור, אבל הוא אמר שיש תוספת מסויימת של
נסים זאב: השר שלמה בניזרי: איפה?
נסים זאב: שיראה לי אותה כדי שאני אכיר אותה.
נסים זאב: סילביה לזוביק: אני רוצה להפנות שאלה לכבוד השר שמתייחסת
נסים זאב: תואר כאן במשך שעה וחצי מה שאין ואני שואלת מה בכוונת משרד הבריאות לעשות על-מנת כן לשפר את מצבם של החולים והאנשים שמאושפזים בבתי-החולים האלה.
נסים זאב: השאלה השנייה שלי היא מה בכוונת המשרד לעשות על-מנת להוציא אנשים שלא צריכים להיות בבתי-החולים אבל גם לדאוג לשיקומם של האנשים שחיים בקהילה.
נסים זאב: בראש סדר העדיפויות.
נסים זאב: השר שלמה בניזרי: עכשיו יש לנו ראש אגף חדש שבא אלינו מהצבא,
נסים זאב: לגבי איכות בתי-החולים, באמת בחלק יש בעיות.
נסים זאב: לפני כחודש אחד העוזרים שלי עשה סיור בבית-חולים באיזור פתח-תקוה, ושם ראינו שהתנאים הם תת-תנאים ונתתי הוראה לסגור את בית-החולים ולהעביר את מאתיים החולים לבתי-חולים אחרים.
נסים זאב: אני נכנס חזק לנושא בתי-החולים כי אני חושב שבאמת שם יש הרבה מה לשפר, בשונה למשל מגריאטריה ששם המצב הוא הרבה יותר טוב וגם שם המצב טעון שיפור.
נסים זאב: סילביה לזוביק: כבוד השר, אתה מודע לזה שבאמת אין קבוצת
נסים זאב: השר שלמה בנזירי: תאמיני לי שבמקרה הזה לא צריך קבוצת לחץ כי
נסים זאב: נורית טולנאי:
נסים זאב: אנחנו נשים שהבראנו מסרטן השד ופועלות
נסים זאב: אנחנו כרגע קוראות לדבר אחד עיקרי.
נסים זאב: ידוע לנו שעד שתיכנס התרופה – ואנחנו נאבקת קודם כל להכנסת התרופה לסל הבריאות, ואנחנו רוצות להאמין שזה מה שיקרה למרות שאנחנו שומעים כרגע יותר ויותר הסתייגויות משר הבריאות – יש לנו כעשרים נשים שאם הן לא יקבלו את התרופה, דהיינו בסכום של מיליון שקל, הן ימותו ותמותנה עוד נשים או תקבלנה נשים את הטיפול ברגעים האחרונים.
נסים זאב: מיליון שקל לתרופות חדשות.
נסים זאב: קראנו בפרוטוקול הוועדה העליונה לסל הבריאות שאמנם פרופסור שמר לא מקבל את המיליון שקל, אבל זה היה פרוטוקול עם ציטוטים ואני לא יודעת ממה הוא ניזון, אם זה לא מהתקשורת, שבקופות-החולים נשארו בשנת 1998 חמישים מיליון שקל לתרופות חדשות.
נסים זאב: לא ברור לנו איפה הכסף הזה.
נסים זאב: הקטע שלנו כרגע הוא לא קופות-החולים אלא המערכת הבריאותית בכללותה.
נסים זאב: מיליון שקל כדי להציל עוד כמה נשים – אני חושבת שאי-אפשר לזלזל בזה נכון לעכשיו.
נסים זאב: שהיא מחלה קשה בארץ ובארץ יש 120 ילדים שחולים בה.
נסים זאב: בעבר היינו 170 ילדים.
נסים זאב: המחלה היא מחלה כרונית קשה מאוד.
נסים זאב: משרד הבריאות וכבוד השר קיבל העתק מהמכתב, מודע לכך שהמחלה היא מחלה כרונית קשה, אבל מכיוון שלמשרד אין כסף לטפל ב120- ילדים חולים, הוא הודיע שאין באפשרותו להכריז עלינו ולהכיר בנו כחולים במחלה קשה וכל עול הטיפול שיכול להגיע ל7,000- שקלים בחודש נופל על משפחות החולים וביניהם זוגות צעירים שפתאום נולד להם ילד חולה דיסאוסטרונומיה וכל העולם חרב עליהם.
נסים זאב: אנחנו משלמים מסים, אנחנו משלמים מס בריאות ומס בריאות עבורנו הוא ביטוח רפואי.
נסים זאב: המדינה חייבת לתת לנו ולא יכולים לזרוק אותנו החוצה ולהגיד לנו שזו בעיה שלנו.
נסים זאב: המכתב שמשרד הבריאות שלח לנו אומר שהוא יכול להציל רק ארבעים ילדים, אבל ישנם מאה ילדים, אז לכן לא יתנו לאף אחד ולא תקבלו כלום.
נסים זאב: עליזה בר-לב: אני מייצגת את עמותת חולי אלצהיימר.
נסים זאב: יש לי
נסים זאב: אני מציעה שתחסכו לעצמכם את עלות האשפוז של משפחות שלא יכולות לקנות את התרופה.
נסים זאב: מאחר שהמשפחה לא יכולה לקנות את התרופה שהיא בעלות לא גבוהה, האנשים החולים הופכים מהר מאוד לצמחים.
נסים זאב: לצערנו באשפוז החולים הללו מסוממים בכל מיני תרופות והם הופכים לאדישים, למנותקים ומנוכרים מן הקהילה וגם מן המשפחה לצערנו.
נסים זאב: שמעתי ולא הייתי בשום דיון שבו מישהו זלזל או באיזושהי דרך חשב שנשים שחולות בסרטן השד לא ראויות לקבל את ההרצפטין.
נסים זאב: לגבי עצם ההכנסה, אני אהיה הראשון במדינת ישראל שאשמח שיהיה מימון לתרופת ההרצפטין.
נסים זאב: מול המיליון הזה יש הרבה מאוד דברים אחרים.
נסים זאב: את המנגנון קבעה המדינה ולא אני.
נסים זאב: יש מנגנון מובנה של הכנסת טכנולוגיות.
נסים זאב: ברגע שאת קבעת את המיליון הזה, באותו רגע קבעת שההרצפטין נכנס לסל הבריאות במדינת ישראל וקופות-החולים יבואו ויבקשו את המימון, וכרגע, נכון להיום, אין להן את המימון כי את לא תפסיקי ב1- בינואר את התרופה.
נסים זאב: שלמרות סדר היום העמוס שלך נוכל בכל-זאת לשבת ולהיפגש באופן אישי לגבי הבעיה הספציפית של דיסאוסטרונומיה.
נסים זאב: הלובי שלכם.
נסים זאב: אנחנו נשתדל השנה לבדוק את האפשרות להכליל שוב את התרופה.
נסים זאב: נעשה הסדר שלא כולם מקבלים את התרופה אלא צמצמנו את זה למינימום מסויים שרק להם יכולה להתאים התרופה.
נסים זאב: אני מקווה שנקבל דרך האוצר את מימון התרופות ונוכל להכליל גם את חולי האלצהיימר, את ההרצפטין, את הפוסלן וכל שאר התרופות שאנחנו באמת חפצים מאוד להכלילן בסל התרופות.
נסים זאב: העניין הזה.
נסים זאב: התקבל חוק ביטוח בריאות ועכשיו זה הולך ומחריף.
נסים זאב: הרי העולם מתקדם ויש תרופות חדשות ואילו אנחנו נוהגים כמו מדינה פרימיטיבית.
נסים זאב: כל פעם אנחנו דנים מחדש כאן על כל מיני מחלות קשות שיש להן תרופות חדשות ואנחנו נראים כמו מדינה באפריקה.
נסים זאב: או שאנחנו מדינה מערבית מודרנית, ואם לא, נבטל את החוק.
נסים זאב: זה דבר שהוא בלתי מתקבל.
נסים זאב: יש תרופות חדשות בעולם, אנשים כאן מתים ואנחנו מדברים על איזה חוק ביטוח בריאות של חיים רמון.
נסים זאב: הוועדה קוראת להקים מנגנון קבוע מקצועי לעדכון הסל.
נסים זאב: ללא העלאת הבריאות לראש סדר עדיפות תקציבית תמשך ההידרדרות וקריסת המערכת כולה, כולל מימון התרופות, שירותי האשפוז ובריאות הציבור כולו.
דוד טל: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
דוד טל: ברצוני לקדם בברכה את נשיא בית-הדין הארצי לעבודה, כבוד השופט סטיב אדלר.
דוד טל: בהתאם למסורת שהתגבשה בוועדת העבודה והרווחה, היא מארחת עם פתיחת מושב הכנסת את נשיא בית-הדין הארצי לעבודה על מנת לשמוע ממנו סקירה על פעילות בית-הדין וחשיבותו בתחומי יחסי העבודה במדינת ישראל.
דוד טל: אני מקדם
דוד טל: בברכה את היועץ המשפטי של הכנסת, את היועץ המשפטי של הוועדה, את כל הלשכה המשפטית של הכנסת, את נציגי הביטוח הלאומי ואת כל הנכבדים שנמצאים כאן.
דוד טל: ארצה שבמהלך הסקירה אדוני אולי יסביר לנו את הענין הבא: אני חבר בוועדת החוקה, חוק ומשפט, שם אנו שומעים חדשות לבקרים על העומסים הגדולים בבתי-המשפט ועל הרפורמה של ועדת אור שבאה לצמצם ולהוריד את העומס.
דוד טל: נדמה לי, ואשמח אם אדוני יתקן אותי, שהעומס הוא לא פחות על בתי-הדין הארציים לעבודה.
דוד טל: יש כמאה אלף תביעות בשנה.
דוד טל: הפיגור גדול לפחות כמו בבתי-משפט בארץ אם לא יותר.
דוד טל: כאשר בשנות השבעים החליטו להקים את בית-הדין לעבודה, החליטו, אולי כדי ליעל את המערכת, להפריד את זה מזה, ואולי כדאי לחשוב מחשבה מחודשת – לחבור חזרה למערכת בתי-המשפט שלנו.
דוד טל: אינני כל כך בעד הרפורמה של השופט אור, ויש לי השגות לגבי חלק מהדברים, אך אולי באותה רפורמה של השופט אור אפשר יהיה לשלב חזרה את בית-הדין הארצי לעבודה במערכת הזאת ואולי ממילא לא יהיו עינויי דין ומשפטים לא יצטרכו להיגרר על פני שנים רבות.
דוד טל: עד כמה שידוע לי, חלק גדול ונכבד מתוך התביעות והנושאים שנדונים בבית-הדין הארצי לעבודה – לא הייתי קורא להם זוטות, אך הם ענייני פיצויים ונושאים של הבראה, חופשות, דמי מחלה וכו'.
דוד טל: השאלה היא: האם כדי להוריד את העומס הזה לא יהיה נכון שאולי מחלקת האכיפה במשרד העבודה תעשה את העבודה הזאת?
דוד טל: אם היא לא עושה זאת, אני רוצה לשמוע שהיא לא עושה זאת.
דוד טל: הוועדה הזו אמורה לפקח גם על משרד העבודה והרווחה.
דוד טל: אף שהשר הוא שר מסיעתי, בתחילת כהונתי אמרתי שאין הנחות לכל השרים וודאי לא לשרי ש"ס.
דוד טל: אם יש צורך ויש איזו שהיא ועדה שצריכה לאכוף את הדברים הללו ועל-ידי כך בעצם להוריד את העומס שמוטל על כתפי אדוני וצוות השופטים, אולי יהיה זה נכון לזמן אותם ולהורות להם להכנס ביתר שאת לנישה הזאת ולו רק כדי שעינויי הדין שישנם יצטמצמו ויתקצרו לפרקי זמן קצרים וסבירים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: תודה ליושב-ראש הוועדה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני יוצא מתוך הנחה שכל אחד שאינני מכיר כאן הוא חבר-כנסת, שכן אני מכיר את רוב האנשים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה גם מזכיר לי, שקשה לדבר עם אנשים שמתמחים בנושא.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני רואה חשיבות רבה לבוא לכנסת ולדווח לאנשים, שמייצגים את תושבי ישראל ושנבחרו כדי לייצג ולקדם את טובתם ואיכות חייהם והמצב החברתי שלהם.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: למעשה, בית-הדין, במערכת המשפטית, נושא בדגל החברתי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בית-הדין אחראי על פניות עובדים ומעבידים בקשר לקביעת נורמות במקום העבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בית-הדין גם מקבל ושומע את פניות האנשים שמבקשים קיצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: למעשה, המצב החברתי שלנו הוא שיקבע את איכות החיים ואת העתיד של תושבי המדינה, כי הוא כולל גם ענייני חינוך וענייני בריאות, וברוב המקרים יש לנו את הסמכות.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אינני רוצה להכנס לגופו של ענין בקשר לנושאים שאנחנו דנים בהם, אך אפשר לתארם בשלושה נושאים עיקריים: חוקי העבודה מגן, כל נושא משפט העבודה הקיבוצי – יחסים בין ההסתדרות והמעסיקים בעיקר, ונושא הביטחון הסוציאלי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בעניין חוקי עבודה מגן – ובמקרה אני מלמד קורס בנושא זה באוניברסיטה – חלק גדול מהחוקים הם משנות ה- 50 וה- 60, ומאז היו במשק תמורות רבות.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: עד שהכנסת תפעל ותתקן את כל החוקים, לבית-הדין יש תפקיד מיוחד כאשר מתעוררת בעיה שלא נדונה או שאין התייחסות אליה בחוקי המגן, ואז בית-הדין צריך לפעול ולהחליט.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: גישתי הכללית היא, שאם יש הוראה של המחוקק – מפרשים או הולכים לפי הוראת המחוקק, ואם יש הוראה בהסכם קיבוצי, כלומר דבר מוסכם בין השותפים ליחסי עבודה, ההסתדרות והמעסיקים – הולכים לפי המוסכם ביניהם, אלא אם יש בעיה חוקתית, אפליה וכו'.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: רצוי שאחד מהגופים האלה יקבע את הנורמות במקום העבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: כשזה לא נעשה ומישהו פונה לבית-הדין, אין לנו ברירה אלא לפסוק.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בעצם, כשאנו לא פוסלים – אנו פוסקים, אנו אומרים: "לא!".
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו צריכים להבין את המצב ולפרש את החוקים האלה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני מוכרח להגיד לזכות הכנסת, שיש לנו גם חוקים מתקדמים מאד ויש לנו זכויות שאין ברוב המדינות המערביות בעולם.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אתן דוגמא אחת, ממנה אפשר ללמוד לשבחה של מדינת ישראל.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בחוק עבודת נשים מ- 1958 יש איסור, שקיים הרבה זמן, לפטר אשה בהריון.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בארצות-הברית, המדינה העשירה והמתקדמת, הכניסו את אותו איסור לחוקי הגופים הפדראליים רק לפני שש או שבע שנים, שנה לאחר שנבחר הנשיא קלינטון, וגם אז בהיקף מוגבל מאד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בארץ יש הרבה חוקים שהם די מתקדמים, וזה נאמר לזכות הכנסת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני מאד מעריך את העבודה של ועדת העבודה והרווחה, שהיא הוועדה שאחראית על חוקי העבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: המשא ומתן המאורגן – כולנו יודעים, שיש תמורות גדולות בנושא הזה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אם כיום שליש מכוח-האדם הוא מאורגן, פירוש הדבר ששני שלישים אינם מאורגנים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: השליש המאורגן קובע את תנאי העבודה בהסכמה עם המעסיקים, כאשר אותו שליש מאורגן קובע הסכמים או נכנס להסכמים שגם קובעים זכויות לכולם כמו תוספת יוקר.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: כלומר, בכל זאת, יש משמעות גדולה לסקטור המאורגן.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אין ספק, שיש היום מעין תחרות בין המיגזר המאורגן למיגזר שאיננו מאורגן באיזו דרך קובעים את תנאי העבודה בצורה הטובה ביותר.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בית-הדין מקבל את פניות הצדדים במסגרת הסכסוכים הקיבוציים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו גם קובעים את הנורמות בקשר למאבק המקצועי וניהול המאבק המקצועי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני חושב, שבית-הדין בשנים האחרונות פעל הרבה כדי לקרב את הצדדים ולהביאם להסכמה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני זוכר את הסכסוך הגדול, בו השביתו את כל המשק.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אינני רוצה לומר בדיוק מה קרה בחדר, אך כאשר השר נאמן ויושב-ראש ההסתדרות הגיעו השר נאמן אמר שהמשק עומד להתמוטט והוא מקבל צריחות ממעבידים וממפעלים שאין סחורה וחומר גלם ושהמצב חמור מאד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בית-הדין תרם להצלת המשק, ואני חושב שזו היתה תרומה גדולה מאד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בנוסף לזה, לאחר מכן כתבנו פסק-דין, שלא כל מוכר אלא לאלה שקוראים זאת באינטרנט, בקשר להנחיות ובקשר לכך שלא צריכות להיות ואין שביתות בניגוד לצווי בית-הדין.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: ראינו זאת כמעידה חד-פעמית מצד ההסתדרות ששבתו כמה ימים בניגוד לצו בית-הדין.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: תחום הביטחון הסוציאלי הוא התחום השלישי שלנו.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני משער שאתם יודעים, אך הביטחון הסוציאלי הוא התקציב הגדול ביותר.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אולי גדול ממנו הוא התקציב הביטחוני, אך הוא לפחות התקציב האזרחי הגדול ביותר.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה לזכות מדינת ישראל, שדואגת בנושאים חברתיים להבטיח שלכל אזרח ואזרח יש את הביטחון הסוציאלי המינימלי שמגיע לו כתושב, כבן-אדם וכאדם שנוצר בצלם הקב"ה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הוא קובע לו זכויות לא כצדקה אלא כזכות לקבל הטבות מסויימות מהביטוח הלאומי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: גם שם יש לנו את הסמכות.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: מה מיוחד בבית-הדין?
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: למה צריכים את בית-הדין?
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: מה הדיווח על בית-הדין?
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש לי את הנסיון של כמעט שלוש שנים כראש המערכת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: מצד אחד, אני מאמין שכן צריכים את בית-הדין, כי הנושא החברתי וענייני עבודה הוא נושא מיוחד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה נושא שאומר, שמגיע לאלה שצריכים לפנות לבית-הדין טיפול ודיון לפני מומחים וגם לפני נציגי ציבור.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אלה נושאים מסובכים מאד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: לגבי אלה שיושבים כאן מטעם המוסד לביטוח לאומי, רק מספר הסעיפים בחוק מצביע על הסיבוכים ועל מורכבות החוק.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הביטוח הלאומי הוא נושא רחב מאד, למרות שרואים אותו כנושא קטן ובפקולטה למשפטים אין אפילו פרופסור במשרה מלאה בנושא הביטחון הסוציאלי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: באירופה יש מקומות מחקר בנושא הביטחון הסוציאלי, וגם בצפון אמריקה יש מקומות כאלה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: למרות שזה התקציב הגדול ביותר בארץ, אין הרבה מחקר ואין פרופסור אחד שעוסק במשפט הביטחון הסוציאלי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אבל, אנו רואים את אחד מהתפקידים שלנו להתעמק בנושא, ללמוד על הבעיות החברתיות, וכל זאת כדי לפרש את החוקים שאתם קובעים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: לדעתי, צריך שופטים, וגם נציגי ציבור ואגיע לזה, שמבינים את המצב החברתי שקיים בארץ.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בענייני עבודה יש גם מומחיות די גדולה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: קשה לי לשכנע את כל השופטים, אך לפעמים אני לוקח אותם בכוח למפעלים, שכדי לפסוק בענייני עבודה צריך לבקר במפעל פעם בשנה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אני מציע גם לכם לבקר במפעלים לפחות פעם בשנה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש מנהגים מסויימים, ודרך אגב יש גם במסורת היהודית בתי-דין מיוחדים בענייני מקצועות מסויימים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה היה בתקופת ימי הביניים ובעבר; ראו את הבעיות של עובד-מעביד כבעיות מיוחדות שקובעות את היחסים בין שני הצדדים וגם את זכויות העובדים לקבל שכר בזמן וכו'.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש לגבי זה מסורת גדולה מאד גם בעם היהודי וגם בעולם.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו לא צריכים להתבייש במסורת שלנו בנושא זה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: לשבת בתיק מסחרי או בתיק פלילי ולשבת בתיק בענייני עבודה זה לא אותו דבר.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: לדוגמא אומר כמה דברים שלמדתי בשנותי הראשונות כשופט.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בשנים הראשונות כשהיה בא אלי להעיד מנהל בחליפה ועניבה, זה די הרשים אותי: "הנה, בא המנהל ומעיד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הוא ודאי אומר את האמת".
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה לא לקח הרבה זמן ללמוד שאין קשר בין שני הדברים ושצריך לבחון כל אחד ואחד, כולל מקרה אחד שהגיע מנכ"ל משרד מכובד, שמולו היתה יושבת-ראש איגוד מקצועי, שאפילו העיד בחיוך שכן הוא ידע שהוא לא אומר את האמת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש חשיבות רבה להעריך את האנשים, לדעת מי עומד לפנינו ובעיקר לדעת את הבעיות של האנשים, הבעיות של המנהגים המסויימים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אתן דוגמא נוספת, לגבי מקרה בו בא להעיד מישהו שהיה צבעי שטען שנפל מסולם ונפגע ולכן הגיש תביעה נגד המוסד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: המוסד דחה זאת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: באותם הימים, לפני עשרים שנה, הוא הגיע אלינו חודשיים לאחר "התאונה".
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הוא העיד כחצי שעה, ועם כל הכבוד לעורכי-הדין של המוסד הם לא הצליחו להוכיח שהוא איננו אומר את האמת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בסוף חצי שעת העדות נציג הציבור שהיה קבלן שאל אותי אם הוא יכול לשאול את אותו אדם שאלה ועניתי בחיוב.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הוא שאל את אותו אדם: "אתה נפלת.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אתה היית באמצע עבודה?", והוא השיב: "כן".
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: נציג הציבור אמר לו: "תבוא לכאן ושים את הידיים על השולחן".
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: הוא רצה לראות את הצבע שיש בציפורניים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אלה דברים, שאנשים אחרים לא היו חושבים עליהם, אך מי שמומחה בדברים ופעיל בענייני עבודה ועובד בענייני עבודה כן חושב עליהם.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש בזה תפקיד מיוחד לבית-הדין, כשלהערכתי השופט של המערכת הכללית איננו יכול להבין את העניינים לעומק כמו שמבינים אנשים שמתמחים בענייני עבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אחד הדברים המיוחדים בבית-הדין הוא נציגי הציבור - אחד ממיגזר העובדים, ואחד ממיגזר המעבידים או ממיגזר המעסיקים כפי שקוראים להם עכשיו - שמייצגים את השותפות של בית-הדין, השותפות בין הממשלה, מדינה, לבין המעסיקים ובין העובדים, ארגוני העובדים.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו רוצים להאמין, שהשותפות הזאת עדיין קיימת ומקדמת את המשק ואת טובת האנשים העובדים ומקבלי הביטוח הלאומי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אותם נציגי ציבור אינם עורכי-דין, אך יש להם נסיון חיים שאין לשופט ואין חכם כבעל נסיון.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: למשל: עכשיו, אנו מנסים לגייס נציגי ציבור שהם מומחים בביטחון סוציאלי, פרופסור לעבודה סוציאלית, נכים ואנשים שיבינו טוב מאד את בעיות האנשים שבאים ומופיעים לפני בית-הדין.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: יש בזה יתרון גדול לבית-הדין, כאשר נציגי הציבור הם טובים והשופטים משתתפים ולומדים מהנסיון שלהם.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה דבר יחודי בבית-הדין.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: בדרך כלל, זה דבר שקיים בכל בתי-הדין לעבודה באירופה, פרט לספרד שם יש את הבעיה של פרנקו – הממשלה הטוטאליטרית.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: זה דבר מיוחד.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: ברוב מדינות אירופה יש בתי-דין לעבודה, אך לא בארצות-הברית, שהיא קפיטליסטית ובה יש כעשרים טריבונלים שעושים את העבודה שלנו.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אתם תשמחו ללמוד, שלפעמים זה מצביע על החוצפה הישראלית.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו בין המובילים באירופה בניהול משפט עבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו בין מארגני הכנס הדו-שנתי של שופטי העבודה האירופאיים, שזו חוצפה גדולה; בביטחון סוציאלי לקח לנו כמה שנים כדי לשכנע אותם שאנו באמת אירופה, והם לא האמינו.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: כשהאיחוד האירופאי הקים קבוצה או סמינרים של האיגוד של שופטי העבודה האירופאיים של האיחוד, לקח לנו שנתיים ורק עכשיו הצלחנו לשכנע אותם שאנו מדינה מערבית.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו ידועים כבית-דין מתקדם מאד ומעמיק מאד בענייני עבודה.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: אנו נכנסים לענייני ביטחון סוציאלי.
נשיא בית-הדין הארצי לעבודה השופט ס’ אדלר: לא ידענו אפילו על העולם באירופה, עולם של ביטחון סוציאלי.
(מציג שקף, שכותרתו: עד כאן היו הבשורות הטובות, ועכשיו אני צריך לדבר על תפקוד בית-הדין.
(מציג שקף, שכותרתו: אם אתה שואל אותי האם בית-הדין מתפקד, התשובה היא: בקושי, ועוד מעט המערכת עומדת לקרוס.
(מציג שקף, שכותרתו: כיום, בית-הדין איננו מתפקד כמו שהיינו רוצים, וזו לא אשמת בית-הדין אלא בעיה שחסרים לנו שופטים.
(מציג שקף, שכותרתו: הבאתי גרף לגבי מצבת שופטים ותיקים שהוגשו לבתי-הדין לעבודה בשנים 1980-1998.
(מציג שקף, שכותרתו: הקו האדום מראה את מספר השופטים, שבקושי עלה בשנים האלה ובשנים האחרונות המספר כמעט לא עלה.
(מציג שקף, שכותרתו: הצבע הצהוב מראה את מספר התיקים.
(מציג שקף, שכותרתו: מספר התיקים עלה פי חמישה, ואילו מספר השופטים בקושי עלה ב- 50%.
(מציג שקף, שכותרתו: בנוסף, במערכת הכללית בשלוש השנים האחרונות הוסיפו 50% שופטים, כלומר מ- 300 ל- 450.
(מציג שקף, שכותרתו: המערכת הכללית היום פועלת יותר טוב מאיתנו, כי יש להם הרבה יותר שופטים.
(מציג שקף, שכותרתו: אצלנו בשלוש השנים האחרונות לא הוסיפו תקן אחד.
(מציג שקף, שכותרתו: מינו שופט אחד למלא תקן של שופט שפרש, ולא הוסיפו תקן אחד.
(מציג שקף, שכותרתו: אנו מתמוטטים, כאשר אתם רואים שבשנים האחרונות היתה עליה דראסטית במספר הפניות לבתי-הדין.
(מציג שקף, שכותרתו: לכן, אנו מתקשים לתפקד.
(מציג שקף, שכותרתו: לא עמדנו דום ונתנו למצב להידרדר.
(מציג שקף, שכותרתו: ניסינו בכמה דרכים לשפר את תפקוד בית-הדין.
(מציג שקף, שכותרתו: הנסיון החשוב ביותר הוא אולי נסיון הגישור/הפישור.
(מציג שקף, שכותרתו: יש לנו נכס שאין במערכת הכללית.
(מציג שקף, שכותרתו: הם התחילו לפני שלוש שנים להשקיע כסף בענייני הגישור, ואתם שומעים על זה בעיתונות.
(מציג שקף, שכותרתו: כל התקציבים הלכו למערכת הכללית, ולא קיבלנו תקציב בכלל לגישור.
(מציג שקף, שכותרתו: אלא מה?
(מציג שקף, שכותרתו: לקחנו את נציגי הציבור והושבנו אותו בזוגות - נציג עובדים ונציג מעבידים - יחד עם הצדדים, ובשנת 1998 הם גמרו 3,000 תיקים.
(מציג שקף, שכותרתו: אנו מקוים, שהמספר יעלה.
(מציג שקף, שכותרתו: זה עניין של השקעה גדולה מאד של עובדי בית-הדין.
(מציג שקף, שכותרתו: לא מדובר רק בהזמנת אלפי צדדים, אלא גם בהדרכת נציגי הציבור; אי אפשר לשלוח אותם ללא הדרכה.
(מציג שקף, שכותרתו: צריך להיות איש קשר, שאם יש בעיה נציג ציבור יכול לשאול, ולפקח על המצב.
(מציג שקף, שכותרתו: יש לנו סמכות.
(מציג שקף, שכותרתו: אנו לא יכולים לשלוח נציגי ציבור בלי פיקוח.
(מציג שקף, שכותרתו: יש לנו משוב והנחיות, ואנו בודקים.
(מציג שקף, שכותרתו: למעשה, במשוב כתוב: "בדיקת תפקוד הליך הגישור", אבל זה לא נכון.
(מציג שקף, שכותרתו: זו בעיקר בדיקת תפקוד המגשרים, כדי לדעת שמישהו לא צועק או ומישהו לא נותן יעוץ לא נכון.
(מציג שקף, שכותרתו: לשמחתנו, רוב המשובים חוזרים עם ציונים טובים מאד ואפילו אנשים מרוצים מהליך הגישור.