GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן קונפינו: במשך שנתיים נאבקנו בחברה אך ורק כדי שיכירו בנו כוועד.
רן קונפינו: היום אנחנו עומדים לקראת סוף סכסוך עבודה שגם הועבר להסתדרות והצלחנו להגיע לאיזשהו הסכם, אבל עד היום עורכי-הדין של החברה אומרים לי שאם ההסכם הזה לא יסתדר, אנחנו נגיע לבית-משפט ויוציאו לנו צו מניעה על מה שנעשה כי דבר ראשון אנחנו לא ועד ואין דבר כזה שנקרא ועד בחברות כוח אדם.
רן קונפינו: מתוך ששה אנשים שהקימו את הוועד הזה נשארו רק שניים וכל השאר נמצאים היום בדיונים בבית-הדין לעבודה.
רן קונפינו: אפרופו, אני מתמחה גם בבית-דין לעבודה כי זו עבודה שנייה שלי, כך שאני מכיר את הנושא הזה משני הצדדים.
רן קונפינו: בנוגע לתלוש המשכורת.
רן קונפינו: כמאבטח שעובד חמש שנים אני מקבל 3,300 שקל נטו עבור 22 ימי עבודה.
רן קונפינו: אנחנו עובדים במשמרות של 12 שעות.
דוד טל: אמרה כאן נציגת האוצר שיש איזו הצעת חוק של משרד העבודה והרווחה, הצעת חוק ממשלתית.
דוד טל: הדבר השני שאני רוצה לדעת הוא לגבי הפיקוח על הרשיונות של חברות כוח אדם.
מיכאל אטלן: לרפורמה.
מיכאל אטלן: המצב הנוכחי הוא לא טוב ושר העבודה התחיל לטפל בזה בצורה מאוד רצינית עוד לפני הבחירות.
מיכאל אטלן: הוא פנה ליועץ המשפטי לממשלה לבדוק את המצב בשירות הציבורי והמשיך אחרי הבחירות במכתב לראש-הממשלה, בו הוא מודיע על הקמת צוות לצורך הכנת רפורמה בחוק.
מיכאל אטלן: מבחינתו המצב באמת הוא בלתי נסבל.
מיכאל אטלן: מצד שני צריך לומר שנקודת המוצא – וזה די דומה לדברים שאמרה חברת הכנסת גוז'נסקי - היא שיש להכיר בצורך של המשק בהעסקה זמנית כאשר היא באמת זמנית.
מיכאל אטלן: כלומר, השימוש בהעסקה באמצעות חברות כוח אדם, כאשר המדובר באמת בהעסקה זמנית, לא רק בזמן אלא גם בזמניות של המשרה, זה צורך אמיתי שהוא גם פועל לטובת עובדים וגם לטובת המעסיקים, לטובת המשק.
מיכאל אטלן: אשר זה זמני באמת, זה צורך אמיתי, זה נותן לפעמים לעובד הזדמנות להכיר את השוק, למעסיק זה נותן איזשהו פתרון לבעיות בלתי צפויות.
מיכאל אטלן: אני אומר את זה כדי שכל מה שאני אומר אחר-כך לא יתפרש כשפיכת התינוק יחד עם המים.
מיכאל אטלן: מצד שני המצב לא טוב מבחינת קיפוח הזכויות של העובדים וזה לעומת כל מה שנאמר כאן כאילו אין תלונות וכאילו הכל טוב, וזה בפירוש לא נכון.
מיכאל אטלן: כלומר, משרד העבודה מקבל הרבה תלונות ומטפל גם בהרבה תלונות.
מיכאל אטלן: אני אתן דוגמה.
מיכאל אטלן: נכון שועדת החילוט אחרי הכינוס הראשון לא כונסה, אבל זה מפני שהאיום בכינוס הוועדה פועל, אנחנו הפעלנו את זה לפחות שלוש פעמים כאשר בזכות האיום הזה – בלי לנקוב בשמות של חברות – דברים שלא שונו, אכן שונו.
מיכאל אטלן: זה כמו בג"ץ, לא כל דבר נמדד לפי פניות שמגיעות לבית-הדין או לבית-המשפט.
מיכאל אטלן: גם כאשר מגישים את העתירה, לפעמים הפרקליטות גורמת לשינוי העמדה עוד לפני שזה מגיע לדיון.
מיכאל אטלן: אותו הדבר פועל גם עם סיוג רשיונות.
מיכאל אטלן: אני אספר לכם סוד קטן.
מיכאל אטלן: מהישיבה הזאת אני הולך לשימוע לקראת אפשרות של סיוג של רשיון של חברה גדולה מאוד.
מיכאל אטלן: את זה עשינו כבר שלוש פעמים לגבי שלוש חברות לא קטנות אלא גדולות ובינוניות.
מיכאל אטלן: בעקבות המהלך הזה החברות הבינו שעדיף להן לתקן את דרכן ולמלא את חובותיהן על-פי החוק.
מיכאל אטלן: לגבי כותרות של סוגי תלונות שמגיעות אלינו, וזה נוגע לכל מיני דברים כמו אי-העברה של הפרשות לביטוחי מנהלים, אי-העברה של הפרשות לקרנות שונות, אי-תשלומים לחופשות, חגים, מחלה כאשר מנצלים כל עמימות שיכולה להיות או אפילו פשוט מפרים את החוק, הלנות שכר וכולי.
מיכאל אטלן: בזה הרבה וזה מעסיק אותי הרבה.
מיכאל אטלן: דוגמאות נוספות הן אי-תקינות של הסכמים קיבוציים והיה לנו סיפור לא קטן עם נושא קרן הרווחה שבהסכם הקיבוצי של הסתדרות העובדים הלאומית.
מיכאל אטלן: אני לא אומר את זה כדי לומר שהכל טוב ולכן אנחנו יכולים להסתדר כמו שזה, ולכן יש לי את המשך הדברים, אבל זה קיים.
מיכאל אטלן: דבר נוסף שעשינו עוד מתחילת הפעלת החוק, והוא מאוד משמעותי, הוא לא באמצעות חקיקה אלא משהו מנהלי.
מיכאל אטלן: שיכנענו את החשב הכללי באוצר וגם את השלטון המקומי וגם את החברות הציבוריות הגדולות שיתנו בפנייה למכרז את זה שיהיה לחברה הסכם קיבוצי.
מיכאל אטלן: אפשר להתווכח על התוכן של ההסכמים הקיבוציים – ובאמת בלתי צפוי היה לגבי התוכן שלהם – אבל הכלי הזה של הסדרת הענף באמצעות ארגון העובדים, זה כלי שהופעל והצלחנו באמצעות מינהליים בעצם לכפות על חברות כוח האדם, אם הן רוצות לשרוד ולהשתתף במכרזים משמעותיים, להתארגן.
מיכאל אטלן: באמת בלתי צפוי היה, אף אחד לא יכול היה לצפות, שההסכם הקיבוצי של חברת כוח אדם יהפוך להיות דל מבחינת זכויות העובדים כמו שהוא היום.
דוד טל: תגישו הצעת חוק בנושא?
מיכאל אטלן: חודשים מפני שאנחנו חושבים שהנושא מספיק רציני כדי לעשות שינוי יסודי.
מיכאל אטלן: אנחנו עובדים גם במחקר השוואתי.
מיכאל אטלן: דיברו על העולם, אז המגמה בעולם היא לא בדיוק כמו שתיאר אמנון לין.
מיכאל אטלן: המגמה בעולם היא התכנסות.
מיכאל אטלן: אם היו מדינות שם נעצרה פעילות חברות כוח האדם כליל ומדינות אחרות שהותרה כליל, אז היום המגמה, כולל בהצעות לדירקטיבות של הקהילה האירופית, אבל כולל גם בחקיקה, המגמה היא התכנסות לכיוון של הגברה ופיקוח וקביעת תנאי מינימום לעובדים.
מיכאל אטלן: כמו כן קביעת כללים מאוד ברורים לגבי זמניות העסקה.
מיכאל אטלן: הצוות הזה יושב עם מומחים כבר כמה חודשים, יושב עם עובדים, יושב עם מעסיקים, יושב עם חברות כוח אדם וגיבש בסופו של דבר הצעה שעוד לא הושלמה לחלוטין.
מיכאל אטלן: מכיוון שהשר עדיין שוקל היבטים כאלה ואחרים – אני לא מוסמך כרגע לומר לכם מתי זה בדיוק יוגש, אבל אנחנו מדברים על זמן קצר ביותר.
מיכאל אטלן: זה גם תלוי קצת בתגובות שיהיו בתוך הממשלה.
מיכאל אטלן: שמחתי לשמוע מהממונה על השכר שיש נכונות לעצם הרפורמה.
מיכאל אטלן: לכן אני לא רוצה לנקוב בזמן מדוייק.
מיכאל אטלן: אנחנו הצענו לוועדת השרים שלא תתנגד להצעת החוק של חבר הכנסת פרץ, בתנאי שחבר הכנסת פרץ ימתין להצעה הממשלתית כדי שהדיון יהיה בשתי ההצעות גם יחד.
מיכאל אטלן: ועדת השרים קיבלה החלטה ברוח זו אבל חבר הכנסת פרץ העדיף לא לחכות וזכותו.
מיכאל אטלן: אפשר בהרבה פחות זמן מזה.
דוד טל: אלה שנרשמו ולא דיברו, תהיה להם זכות קדימה לגבי אחרים שכן דיברו.
דוד טל: רבותי, אני רוצה לומר שהדיון כאן העלה הרבה מאוד נקודות חשובות חדשות.
דוד טל: לדידי היו הרבה מאוד נקודות שלא היו נהירות לי דיין וקיבלתי הסבר.
דוד טל: אנחנו לא מסיימים את הדיון אלא נקיים דיון נוסף והלוואי שזה יסתיים רק בעוד דיון אחד.
דוד טל: כמי שאמרתי בהתחלה, אני רואה את הנושא שהוא מאוד מאוד מורכב ולא פשוט.
דוד טל: אני רוצה להגיע למצב שנוכל עד כמה שאפשר להתכנס סביב איזושהי הצעה.
מיכאל אטלן: להצעה הספציפית של חבר הכנסת פרץ.
מיכאל אטלן: יש לנו השגות לגבי אחד הדברים המרכזיים בהצעה.
מיכאל אטלן: ההשוואה להסכם הקיבוצי, אנחנו חושבים שזה לא יעיל.
דוד טל: האפשרות לומר את הדברים.
דוד טל: אני רוצה לומר שאנחנו נמשיך לדון בנושא.
דוד טל: הדיון הזה תם אבל ודאי לא נשלם.
עמיר פרץ: שחותמים גם יכולים לשפר את המצב וזה ניצול של כל מקום עבודה ספציפי ולא של מצב חברת כוח האדם.
עמיר פרץ: לכן לפעמים בדור ב' מוותרים על חופשה אבל קונים את החופש.
עמיר פרץ: השאלה היא מה חשוב יותר.
עמיר פרץ: נכון שיש לנו בעיה.
עמיר פרץ: אנחנו נמצאים במצב שהסתדרות עובדים לאומית חותמת על כל הסכם שמביאים לה ולא משנה מה כתוב בו.
עמיר פרץ: יש הרבה חברות שבאות להסתדרות ואומרות שאם לא נחתום על פנסיה שרק אחרי 18 או 12 חודשים יתחיל העובד לקבל פנסיה – ופנסיה אין בחוק אלא רק אם יש בהסכם – הן ילכו להסתדרות עובדים לאומית.
עמיר פרץ: אנחנו אומרים להם שילכו ללאומית ולכן יש שמונים חברות שחתמו עם הסתדרות עובדים לאומית.
דוד טל: בדיונים הבאים.
דוד טל: אני מסיים בזה את הדיון.
דוד טל: תודה רבה לכם.
דוד טל: אני פותח את ישיבת וועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא:
דוד טל: סקירת שר העבודה והרווחה בנושא תקציב משרדו - תקציב שנת 2000.
דוד טל: אני רואה בחומרה רבה את אי התייחסותו של ראש הממשלה, מר אהוד ברק, לבקשת הוועדה לפגישה דחופה בנושא קריסת שירותי הרווחה ברשויות המקומיות.
דוד טל: זהו נושא, שדנו בו, כמדומני, כבר לפני כחודש ואולי למעלה מכך, ועד היום, לצערי, לא נמצא זמן להפגש עם יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה או עם מישהו מנציגי הוועדה.
דוד טל: לצערי, הניתוק בקטע הזה מוחלט ואבסולוטי.
דוד טל: אתמול סיימו את שביתת הנכים, ויחד עם זאת גם בנושא זה אתמול קיבלתי טלפון, אחרי שביקשתי כבר לפני חודש לדון בנושא הזה בדחיפות, שהנושא כבר לא רלוונטי היות והוא הגיע לכלל פתרון.
דוד טל: אני מניח, שאם יהיה פתרון לרשויות, ואינני רואה זאת כרגע בזמן הקרוב, פתרון לשירותי הרווחה ברשויות, אז אולי בעוד שנה יגידו לי שהפגישה הזו לא רלוונטית.
דוד טל: אני רוצה לומר שחוסר ההתייחסות הזה פוגע במעמד הכנסת וגם במעמד ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
דוד טל: אנו דנו בנושא הזה.
דוד טל: דנתי בנושא הזה אתמול גם עם יושב-ראש הכנסת בכבודו ובעצמו, שרואה זאת בחומרה.
דוד טל: אשר על כן, אני אומר את הדברים האלה בצורה ברורה וחד-משמעית.
דוד טל: לעצם הנושא, אני מקווה ששר העבודה והרווחה יגיע, ועד בואו נבקש ממנכ"ל המשרד להציג את הסקירה לגבי משרד העבודה והרווחה עם כל מה שקשור לנושא תעסוקה, ביטוח לאומי, הכשרה מקצועית וכל האגפים השונים ובנושאים: הזקן, הילד המפגר וכל הנושאים.
דוד טל: הנושאים הללו הם נושאים חברתיים שהם בנפשנו.
דוד טל: אני חושב, שהוועדה הזו מלווה את זה, וזו כבר מסורת, לאורך זמן.
דוד טל: נכון וראוי, שאנו נהיה תמיד עם האצבע על הדופק, משום שהוועדה הזו, בין היתר, למעשה, אמורה לפקח.
דוד טל: הרשות המחוקקת, והוועדה הזו מטעם הרשות המחוקקת, אמורה לפקח על הרשות המבצעת.
י' בן-שלום: אני חייב לציין, שבניגוד לשנים הקודמות, היה השנה במשרד העבודה והרווחה מצב שלא היה קיים בשנים הקודמות שאנו ניאלץ בשנת 2000 לקצץ כ- 72 מליון שקל מתקציב המשרד, ומבחינתנו זו פגיעה חמורה בפעילות המשרד.
י' בן-שלום: (מקרין שקף מס' 1, שכותרתו: עיקרי התקציב של משרד העבודה והרווחה לשנת 2000.
י' בן-שלום: - ראה נספח לפרוטוקול) אציג באופן כללי את כל התקציב.
י' בן-שלום: כפי שאתם רואים בשקף, תקציב משרד העבודה והרווחה מתחלק לתקציב קשיח ולתקציב גמיש.
תמר גוז'נסקי: זה רק התקציב השוטף בלי הפיתוח.
י' בן-שלום: אין לנו תקציב פיתוח, וזהו נושא נוסף שברצוני לדבר עליו מיד.
י' בן-שלום: התקציב הוא תקציב כולל של 3.7 מיליארדי שקל, וזה כולל את תקציב משרד העבודה והרווחה ותקציב שירות התעסוקה, וזה לא כולל את תקציב המוסד לביטוח לאומי.
י' בן-שלום: התקציב ב- 90% הוא תקציב קשיח.
י' בן-שלום: משמעות התקציב הקשיח היא, שזה הולך לשכר עובדי הוראה ועובדי רווחה, למיכסות לזקנים, מפגרים ונכים, למעונות יום לנשים עובדות, למיכסות רווחה לנשים עובדים ולהפעלות לשכות התעסוקה ברחבי הארץ.
י' בן-שלום: למעשה, זהו תקציב קשיח שאי אפשר לגעת בו.
י' בן-שלום: 10% מתוך התקציב זה תקציב גמיש, שגם הוא לא בהכרח תקציב פיתוח אלא תקציב גמיש זה אומר שאלה פרוייקטים כאלה ואחרים.
י' בן-שלום: התחלקות התקציב היא כדלקמן: שירותים חברתיים, שזה כולל את כל השירותים לקשישים, פרט ומשפחה ואלכוהול - 28%.
י' בן-שלום: אגף תקון, שזה כל השירותים שניתנים למקלטים לנשים מוכות, לנוער וצעירים מנותקים מכל המיגזרים וכולל נושא סמים - 4%.
י' בן-שלום: תקציב שיקום שכולל את כל הנכים - 7% הן במסגרת חוץ-ביתיות והן במסגרות בקהילה.
י' בן-שלום: תקציב לאדם המפגר - 14%, וזה כולל מעונות ממשלתיים, מעונות פרטיים, מעונות ציבוריים וגם בקהילה וגם תקציב למע"שים.
י' בן-שלום: שירותים לאוכלוסיה עובדת כוללים את התקציב בהשתתפות בסיבסוד של מעונות לילדי נשים עובדות.
י' בן-שלום: למעשה, זה הולך לארגונים שמפעילים את הגנים הללו, את המעונות.
י' בן-שלום: זה כולל אכיפת חוקי עבודה.
י' בן-שלום: כל זה מהווה 16%.
י' בן-שלום: זה לא כולל את הנושא של תעסוקת נשים שמהווה 9%.
י' בן-שלום: נושא תעסוקת נשים, וזה הנושא של תקציב לילדי נשים עובדות, הוא 9% מהתקציב.
י' בן-שלום: הכשרה מקצועית מהווה 20% מתקציב משרד העבודה והרווחה.
י' בן-שלום: כפי שאנו רואים פה, מבחינת המשרד ומדיניות המשרד, התקציב מחולק באופן שמשתדלים לתת מענה לכל המיגזרים.
י' בן-שלום: (מקרין שקף מס' 2, שכותרתו: דגשים בפעולות המשרד בשנת 2000.
י' בן-שלום: - ראה נספח לפרוטוקול.
י' בן-שלום: ) בשקף זה נראה מה אנו עושים בשנת 2000 בכל זאת בתקציב שניתן לנו תוך כדי שינוי עדיפויות פנימיות ותוך כדי תוספות של שירותים שהולכים לתת לאוכלוסיות השונות.
י' בן-שלום: אנו מוסיפים כ- 5,000 מקומות במעונות יום לילדי נשים עובדות.
תמר גוז'נסקי: מה יהיה המספר הכולל?
י' בן-שלום: המספר הכולל יהיה בסביבות ה- 75 אלף ילדי נשים עובדות.
י' בן-שלום: זה אומר: BUILT IN תוספת של 22 מליון ש"ח בתקציב לטובת הנושא הזה.
י' בן-שלום: אנו הולכים להוסיף 245 מיכסות לסידור חוץ-ביתי למפגרים ונכים.
י' בן-שלום: מדובר על תוספת של 250 מיכסות לסידור קהילתי למפגרים.
י' בן-שלום: קיבלנו על עצמנו את האחריות על הטיפול החוץ-ביתי באוטיסטים.
י' בן-שלום: ברצוני לציין, שהמעבר היה יוצא מן הכלל לטובת האוכלוסיה הזאת.
י' בן-שלום: משרד העבודה והרווחה קיבל זאת על עצמו, וזו היתה החלטה של שר העבודה והרווחה.
י' בן-שלום: השנה אנו כבר מטפלים בכל נושא האוטיסטים החוץ-ביתיים - לא ילדים של בתי-הספר, אלא חוץ-ביתיים - וזה עובד טוב מאד וקלטנו 145 אוטיסטים.
י' בן-שלום: יש לנו תקציב לקלוט עוד בשנה הבאה.
י' בן-שלום: נוספו לנו אלף נערים ונערות בבתי-ספר תעשייתיים.
י' בן-שלום: ברצוני להדגיש, שזו תוספת למה שהיה בשנת 1997 ולא 1998, כי ב- 1998 היתה לנו חריגה, אבל תוספת בבסיס של 1997 היא אלף נערים ונערות בבתי-ספר.
י' בן-שלום: תיגברנו את פעולות האכיפה של חוקי העבודה, כולל עובדים זרים, שכר מינימום ואחרים.
י' בן-שלום: גבינו לטובת עובדים השנה חמישה מליוני שקל הפרשים של שכר מינימום ושילמנו אותם לעובדים.
י' בן-שלום: זו היתה פעולה של מחלקת האכיפה שלנו.
י' בן-שלום: כלומר, מעסיקים שלא שילמו שכר מינימום - גבינו מהם, ושילמנו אותם לעובדים.
י' בן-שלום: הוספנו קציני מבחן לנוער ומבוגרים.
י' בן-שלום: מדובר על ששים קציני מבחן לנוער וששים קציני מבחן למבוגרים במהלך שלוש שנים.
י' בן-שלום: לראשונה, הפעלנו מעון נעול לנוער ערבי - מה שלא היה עד עכשיו.
י' בן-שלום: היתה בעיה רצינית בנושא הזה, והפעלנו בירקא לפני חודשיים מעון נעול לנוער ערבי.
י' בן-שלום: ת' גוז'נסקי: האם מעונות היום כוללים ילדי רווחה?
י' בן-שלום: לא, מעונות יום לא כוללים רווחה.
דוד טל: ברצוני כאן לבקש את סליחת המנכ"ל.
י' בן-שלום: אני כבר מסיים, ואז נשמע את השר.
י' בן-שלום: (מקרין שקף מס' 3, שכותרתו: המאפיינים העיקריים של תיקצוב השירותים החברתיים.
י' בן-שלום: ) איפה הבעיות שלנו?
י' בן-שלום: הבעיות שלנו הן בכך שתיקצוב השירותים אינו מעוגן בחקיקה, ואין בו מענה אוטומטי לגידול הטבעי.
י' בן-שלום: כלומר, בתקציב המשרד אין מענה לגידול טבעי.
י' בן-שלום: אין לנו מצב כרגע, שאם יש לנו יותר ילדים שצריכים להיות במועדוניות יש לנו פתרון לעניין הזה, כי בבסיס התקציב זה לא קיים.
תמר גוז'נסקי: הזדקנות.
י' בן-שלום: כנ"ל לגבי הקשישים וכנ"ל לגבי כולם.
י' בן-שלום: אין תיקצוב שוטף למרבית החוקים החברתיים החדשים.
י' בן-שלום: יכולתן של רשויות מקומיות להשתתף בתיקצוב השירותים קטנה.
י' בן-שלום: יש בעיה רצינית.
י' בן-שלום: הן נמצאות בגרעונות.
י' בן-שלום: בעבר, הרשויות עוד השתתפו בשירותים חברתיים מעל ה- 25% שהן מחוייבות בהם.
י' בן-שלום: היום, הן לא יכולות, ואז קטנים השירותים.
י' בן-שלום: למעשה, אין תקציב פיתוח.
י' בן-שלום: דרך אגב, בתקציב כפי שהמדינה הגישה לכנסת אין תקציב פיתוח למשרד העבודה והרווחה לחלוטין.
י' בן-שלום: זה חייב להיות מתוקן.
י' בן-שלום: חלה החמרה בבעיות חברתיות רבות, ואין לזה ביטוי, כגון: יש הקצנה בתופעות של אלימות, ויש שריפת ילדים ע"י הוריהם.
י' בן-שלום: לנושא זה אין לנו פתרונות כרגע בתקציב.
י' בן-שלום: התמיכה הקהילתית בחלשים פוחתת.
י' בן-שלום: אוכלוסיות חדשות דורשות שירותים חברתיים.
י' בן-שלום: יש מיגזרים שלמים, שבעבר לא רצו את שירותי המשרד, והיום הם כן רוצים.
תמר גוז'נסקי: למשל: מובטלים.
תמר גוז'נסקי: י' בן-שלום: מובטלים, האוכלוסיה הערבית והאוכלוסיה החרדית.
תמר גוז'נסקי: אנו מחוייבים לתת לה שירותים כמו לאוכלוסיות כלליות.
תמר גוז'נסקי: (מקרין שקף מס' 4, שכותרתו: מחסור בתקציב ילדים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: - ראה נספח לפרוטוקול.
תמר גוז'נסקי: ) לגבי ילדים בסיכון, תראו מה קרה.
תמר גוז'נסקי: קיבלנו, ביוזמת שר העבודה והרווחה ובשנתיים שקדמו לשנה הזו, פרוייקט לאומי לילדים בסיכון, והמשרד קיבל פעם אחת תוספת של 75 מליון שקל ופעם שניה תוספת של 60 מליון שקל וזה נגמר.
תמר גוז'נסקי: גרמנו לכך, שמתוך 330 אלף ילדים בסיכון 60 אלף היו מטופלים ב- 1997.
תמר גוז'נסקי: הצלחנו ב- 1999 להעלות את מספר המטופלים ל- 80 אלף, וב- 2000 רצינו להעלות את מספר המטופלים ל- 110 אלף.
תמר גוז'נסקי: אין לנו אגורה שחוקה אחת לתוספת לטיפול בילדים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: הפרוייקט הזה, מעבר למה שניתן בבסיס התקציב, נפסק.
תמר גוז'נסקי: לכן, למעשה, בשנת 2000 אין לנו שום יכולת.
תמר גוז'נסקי: כבר ב- 1999 הפרוייקט הזה נפסק, וגם ב- 2000.
תמר גוז'נסקי: לכן, אין לנו שום יכולת לטפל מעבר למה שהגדלנו ב- 1999.
תמר גוז'נסקי: אם כך, מי אומר שאין שינוי?
י' בן-שלום: (מקרין שקף, שכותרתו: מחסור בתיקצוב הכשרה מקצועית.
י' בן-שלום: ) הכשרה מקצועית - היה לנו קיצוץ של 30 מליון שקל בתקציב הזה, כאשר אנו עולים במימדי האבטלה.
י' בן-שלום: לפי הערכת המשרד, 8.5% אבטלה היו בשנה שעברה.
י' בן-שלום: התקציב להכשרת מבוגרים היה 228 מליון שקל.
י' בן-שלום: אנו צופים גידול של אבטלה ל- 8.8%-8.9%.
י' בן-שלום: התקציב קטן ב- 30 מליון שקל.
י' בן-שלום: מה שהכי קריטי לנו, וזה בעקבות הקיצוץ של ה- 70 מליון שקל, זה הסבת אקדמאים.
י' בן-שלום: זה היה פרוייקט מוצלח מאד בשנה שעברה, והסבנו 4,000 אקדמאים בשוק העבודה בעיקר עולים חדשים.
י' בן-שלום: כולם נקלטו בשוק העבודה.
י' בן-שלום: חיילים משוחררים - עשינו להם פעולות הכשרה וקורסים, וכולם נקלטו בשוק העבודה.
י' בן-שלום: הכשרנו חרדים שנקלטו בשוק העבודה, והתקציב לנושא הזה הופסק.
י' בן-שלום: אנו מייעלים את המרכזים להכשרה מקצועית שלנו ומפעילים שם משמרת שניה.
י' בן-שלום: הפעלנו זאת בשנה שעברה, וזה הביא להצלחה וליותר מובטלים שהוכשרו.
י' בן-שלום: גם התקציב הזה נמצא בספק.
י' בן-שלום: (מקרין שקף, מס' 6, שכותרתו: מחסור בכוח-אדם בלשכות לשירותים חברתיים.
י' בן-שלום: ) לגבי לשכות לשירותים חברתיים, עכשיו המצב חמור ביותר.
י' בן-שלום: בשנת 1980 היו 2,588 תקנים לעובדים סוציאליים, שזה היווה יחס של תקן אחד ל- 1,550 תושבים.
י' בן-שלום: היום, יש לנו 3,575 עובדים סוציאליים, וזה מהווה תקן של אחד ל- 1,700 תושבים.
י' בן-שלום: כאשר כל החוקים החדשים שנוספו - חוק דיווח על עבירות כלפי קטינים, חוק למניעת אלימות במשפחה, חוק אמנת האג וכל הרשימה שמופיעה בשקף - לא קיבלנו תיקנון לתוספת עובדים לנושא הזה.
י' בן-שלום: כרגע , יש לנו שתי סכנות מרכזיות: ראשית, אנו חייבים תוספת תקציב למשכורות של רשויות מקומיות - 37 מליון שקל.
י' בן-שלום: אנו עדיין בנובמבר-דצמבר.
י' בן-שלום: אנו במשא ומתן עם האוצר על הנקודה הזאת.
י' בן-שלום: אני מקווה, שנסיים את המשא ומתן השבוע.
י' בן-שלום: שנית, לגבי תיגבור פעולות רווחה באיזורים כפריים, מדובר במועצות איזוריות ואחרות שאין להן פתרון להסעות ואין להן פתרון לפעולות קהילתיות, וכרגע יש להן מצוקה רצינית כי יש שם חרדות מפני קריסת מערכות רווחה בקיבוצים ובמושבים.
י' בן-שלום: אין פתרון לנושא הזה.
י' בן-שלום: זה לא מתוקצב.
י' בן-שלום: חייבים לתקצב זאת.
תמר גוז'נסקי: מה יהיה מספר התקנים בשנת 2000 בלשכות?
תמר גוז'נסקי: י' בן-שלום: ההסדר, שהולך להיות עם האוצר, אם הולך להיות, הוא שתמורת 37 מליון השקל, התיקצוב, נצטרך לקצץ 150 עובדים.
תמר גוז'נסקי: תגיד את זה.
תמר גוז'נסקי: בשנת 2000 זה לא יהיה יחס של 1:1,700 אלא יחס של 1:1,900.
א' בן-גרא: וזאת, בנוסף למה שמקצצים ברשויות המקומיות.
י' בן-שלום: הולכים לקצץ כ- 150 עובדים ברשויות המקומיות.
ד' אלטשולר: דוגמא קטנה היא מה שיש היום בתל-אביב.
ד' אלטשולר: אני רוצה לחזק את דבריך.
י' בן-שלום: בסדר.
י' בן-שלום: דבריי מחוזקים.
י' בן-שלום: (מקרין שקף מס' 7, שכותרתו: מחסור בתקציב לטיפול במוגבלים.
י' בן-שלום: ) אנו, משרד העבודה והרווחה, יזמנו פרוייקטים רציניים מאד שקיבלו את ברכת הממשלה.
י' בן-שלום: התברר שיש לנו מחסור אמיתי.
י' בן-שלום: אני לא בא במספרים גדולים, ועכשיו אני רק מציג עובדות.
י' בן-שלום: בתקציב 2000 ימשיכו להיות 215 ממתינים בהיקף של 15 מליון שקל למיכסות סידור חוץ-ביתי למוגבלים, ונמשיך להיות במצב שאין לנו פתרון אישי סיעודי ל- 130 משפחות רב-נכויות.
י' בן-שלום: אלה 130 משפחות, שיש להן יותר מילד נכה אחד במשפחה, ואין לנו פתרון בתקציב 2000, וזה שלושה מליוני שקלים.
י' בן-שלום: יש מחסור במיכסות בקהילה למוגבלים - יש 525 ממתינים, ואין לנו פתרון בתקציב 2000.
י' בן-שלום: אנו צריכים לעדכן את תעריף המע"שים בהיקף של 4.5 מליוני שקל.
י' בן-שלום: יש חוק שויון זכויות לנכים, והתקציב שדרשנו הוא 20 מליון שקל, ואין בתקציב אפילו אגורה אחת לחוק הזה מבחינת משרד העבודה והרווחה.
י' בן-שלום: (מקרין שקף מס' 8, שכותרתו: מחסור בתקציבי תקון ואלימות במשפחה.
י' בן-שלום: ) אלימות במשפחה - יזמנו פרוייקט, והוא קיבל את ברכת שתי הממשלות: הממשלה הקודמת והממשלה הזו.
תמר גוז'נסקי: דוקא יש ועדות.
תמר גוז'נסקי: יש הרבה ועדות.
י' בן-שלום: היו ועדות.
י' בן-שלום: יש דו"חות של הוועדות.
י' בן-שלום: הדו"חות של הוועדות קיבלו צל"שים מכל המיגזרים במשק.
י' בן-שלום: ת' גוז'נסקי: יופי של ועדות.
דוד טל: חברת-הכנסת גוז'נסקי, האם אני שומע איזו שהיא נימה של ציניות בדברייך?
אילן גילאון: ראינו את השקף, וחשבנו שזו נורבגיה.
י' בן-שלום: לגבי הנושא הזה, הממשלה אישרה 4 מליוני שקל בשנת 1999, וקיבלנו את ה- 4 מליוני שקלים והפעלנו פעולות רציניות מאד בנושא אלימות במשפחה.
י' בן-שלום: התקציב הזה מסתיים ב- 31 בדצמבר והופך להיות אפס; לנושא החלטות הממשלה לגבי פעולות אלימות במשפחה ההבטחות היו 13 מליון שקל לפעולות המשך של 1999 - זה אפס, ופרוייקטים חדשים 24 מליון שקל - זה אפס, ותיגבור שירותים קיימים, שזה מרכזים לאלימות במשפחה, מקלטים לנשים מוכות, שזה 52 מליון שקל - זה אפס.
י' בן-שלום: כלומר, בתקציב 2000 לפעולות אלימות במשפחה, מבחינת ההמלצות של הוועדות ומה שהוסכם, אין לנו אפילו אגורה.
י' בן-שלום: לגבי נפגעי סמים, רבותי אנו הכרזנו שמטפלים גם בנוער סמים - מה שלא היה.
י' בן-שלום: תיקצבנו מתוך תקציב המשרד בשנת 1999 ארבעה מליוני שקלים שלנו לנוער סמים.
י' בן-שלום: בסך הכל, אנו מבקשים לתגבר את הנושא הזה בעוד חמישה מליוני שקלים בשנה הבאה.
י' בן-שלום: אין לנו את התקציב לזה.
דוד טל: האם הנתון, ש- 40 אלף תלמידים שבצורה כזו או אחרת נגועים בסמים, נכון?
י' בן-שלום: הנתון הזה הוא נכון על סמך מחקר שנעשה ע"י גורם אובייקטיבי - הרשות למלחמה בסמים.
י' בן-שלום: הוא, בהחלט, נכון.
איוב קרא: אם כך, למה לשכת ראש הממשלה החליטה לצמצם את תקציב הרשות למלחמה בסמים בצורה כל כך מאסיבית?
דוד טל: נברר זאת מיד.
תמר גוז'נסקי: הרשות שייכת למשרד אחר.
תמר גוז'נסקי: היו"ר ד' טל: השר הגיע, ואני מבקש לאפשר לאדוני השר לדבר.
תמר גוז'נסקי: לא אחזור על כל הדברים שאמרתי, אך ברצוני שהשר יידע שאני רואה בחומרה רבה את חוסר ההתחשבות של ראש הממשלה בוועדה, ביושב-ראש הוועדה.
תמר גוז'נסקי: לפי בקשתנו, קיימנו כאן דיון בנושא קריסת שירות הרווחה ברשויות המקומיות.
אילן גילאון: חשבתי, שראש הממשלה לענייני רווחה הוא שר העבודה והרווחה.
אילן גילאון: יש משהו לא תקין בדבר הזה, וזה כבר חוזר על עצמו מספר פעמים.
דוד טל: מיד נברר זאת.
דוד טל: חבר-הכנסת גילאון, עם כל הכבוד, הוועדה הזו החליטה וקבעה שראש הממשלה ייפגש עם יושב-ראש הוועדה.
דוד טל: אי אפשר שחודש וחצי או למעלה מחודש ראש הממשלה לא ימצא זמן לדבר כזה אקוטי.
דוד טל: זה יחזור אליו בדיוק במצב הזה כמו שנושא נכים חזר אליו.
דוד טל: לבסוף נמצא פתרון, אבל חבל שכל המערכות יקרסו ויהיה נזק בלתי הפיך שאי אפשר יהיה לשקמו.
אילן גילאון: אם כך, השאלה שנשאלת היא: למה צריך שרים בממשלת ישראל, אם ראש הממשלה הוא כל השרים?
דוד טל: זה עניין של סדר עדיפות לאומי, ואינני מגונן כרגע על השר שיושב לשמאלי.
דוד טל: מי שקובע את סדר העדיפות הלאומי זה ראש הממשלה ביחד עם שר האוצר.
אילן גילאון: נעזור לך.
ד ' טל: אדרבא.
ד ' טל: אני חושב, שזה תפקיד הוועדה הזאת, והוועדה הזו חצתה את כל הקוים בלי קואליציות ואופוזיציות.
ד ' טל: בנושאים חברתיים אנו בראש אחד, ואני מקווה שכך זה ילך.
ד ' טל: אדוני שר העבודה והרווחה, בבקשה.
אליהו ישי: אינני רוצה לדבר על דברים שהמנכ"ל אמר ופירט בצורה טובה את תכניות המשרד ואת המצוקות הגדולות.
אליהו ישי: אני רק רוצה לומר, שזה לא סוד שמשרד העבודה והרווחה בקדנציה הקודמת, ופה כן אפשר לומר מלה טובה לממשלה הקודמת, במהלך תקופת כהונתה, להוציא את השנה האחרונה- - -
איוב קרא: האם רק עכשיו אפשר לומר מלה טובה?
אליהו ישי: תמיד כשיש לי לומר מלה טובה, אני אומר אותה.
אליהו ישי: כשיש לי מלה רעה, גם אותה אני אומר.
אליהו ישי: הממשלה הקודמת, במהלך כהונתה להוציא השנה האחרונה, הוסיפה למשרד כ- 300 מליון ש"ח בפריסה בבסיס התקציב.
אליהו ישי: אחד הפרוייקטים החשובים שעשינו הוא פרוייקט ילדים בסיכון.
אליהו ישי: חלק נכבד מהכסף הלך לטובת מיכסות למפגרים ובין היתר גם לסמים כפי שהסביר המנכ"ל ולדברים נוספים רבים.
אליהו ישי: זו תוספת משמעותית, ואי אפשר לזלזל ולהקל ראש בתוספת הזו שהיתה.
אליהו ישי: אבל, אני מאד שגם הממשלה הזו תשכיל ותקבע בסדרי העדיפויות שלה.
אליהו ישי: זה עדיין במאבק, ואני מוכרח לומר שעדיין אינני רואה את סדרי העדיפויות של הממשלה הנוכחית מלבד לקצץ.
אליהו ישי: שום סדרי עדיפויות עדיין לא ראיתי.
אליהו ישי: אמרתי זאת גם אז, ואני אומר זאת גם היום.
אליהו ישי: המצוקות רבות.
אליהו ישי: מדובר בעולים, שיש להם בעיות רבות מאד ומצוקות גדולות, ואני לא צריך לפרט.
אליהו ישי: יש אלימות במשפחה, סמים וגם אלכוהול.
אליהו ישי: יש גם ציבורים נוספים: האוכלוסיה הערבית שבעבר היתה מופנמת מאד וקשה היה לפתוח אותה לטיפול בלשכות הרווחה, וגם הסקטור החרדי.
אליהו ישי: הדבר הנוסף, שגם הוא חשוב, הוא שבעבר גם היתה הרבה פחות פתיחות.
אליהו ישי: הציבור היה פחות פונה.
אליהו ישי: הציבור היה מטאטא את הבעיות מתחת לשטיח.
אליהו ישי: היום, זה מתפרץ החוצה.
תמר גוז'נסקי: אולי גם הבעיות החמירו.
אליהו ישי: גם הבעיות החרימו.
אליהו ישי: זה קורה בעקבות המודעות הגדולה, הפירסום והמשרד שנתן הדגשים ברורים וגדולים בעניין אלימות במשפחה וילדים בסיכון, ואנו ביוזמתנו לא חיכינו שילד יבוא או משפחה תקרוס ורק אחר כך לשכות הרווחה יגיעו אליהם.
אליהו ישי: במסגרת הפרוייקט ילדים בסיכון, אנו בעצמנו, באמצעות הלשכות כמובן, בפרוייקט החדש, ניגשנו לשכונות, והעובדים הסוציאליים עושים עבודת קודש בלשכות ברחבי הארץ ומצליחים לאתר את הילדים בסיכון ולטפל בהם.
אליהו ישי: כל הדברים האלה מצריכים משאבים גדולים.
אליהו ישי: הדברים שאמרתי מצריכים תוספות תקציב בצורה משמעותית.
דוד טל: אדוני השר, קיבלתי אתמול או שלשום מכתב מעיריית אשדוד, בו מודיעים לי חד-משמעית שהיום שירותי הרווחה ייפסקו בעיריית אשדוד ולא יתנו יותר לתושבים.
דוד טל: איך המשרד מתמודד עם זה מול הרשויות המקומיות?
דוברת: זה כמו שהיה בנתניה.
אילן גילאון: זה כך גם בקרית-ביאליק.
דוד טל: לקחתי רק דוגמא, כדי להדגיש יותר את הנושא שכבר דשנו בו פה.
דוד טל: אני רואה זאת כאחת הבעיות הקשות שיש למשרד.
תמר גוז'נסקי: העיריות קיבלו הודעה, שהתקציב נגמר.
דוד טל: השאלה היא: המאבק שאנו היום צריכים לעשות פה גם כוועדת העבודה והרווחה - איך אנו מפנים את המאבק הזה לכתובת הנכונה, כדי לדאוג למשאבים ולתקציבים גדולים יותר על מנת שיהיה אפשר לתת את הצרכים המינימליים?
דוד טל: הצרכים הולכים וגוברים, בגלל חקיקה כפי שדיברנו.
דוד טל: הצרכים הולכים וגוברים בגלל האבטלה, בגלל שינוי האוכלוסיה, בגלל עליה ובגלל בעיות אחרות שמצטרפות אלינו.
דוד טל: יש לי תחושה, שהתקציבים הולכים ומצטמצמים, ובסופו של דבר, משרד העבודה והרווחה לא יוכל לתת את השירותים המינימליים לרשויות המקומיות.
אליהו ישי: אני רוצה להמשיך בדבריי.
אליהו ישי: הדברים, שפירטתי פה, הם כדי להוסיף על זה.