GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: ברצוני לסכם: ועדת העבודה קוראת לאוצר לבטל את הקישור בין הסכם העבודה ב"מקורות" לבין תכנית ההפרטה, כפי שמוסכם על ההנהלה והעובדים ורשות החברות הממשלתיות.
דוד טל: הוועדה קוראת להנהלה ולעובדים לשבת עוד היום עם נציגי האוצר על בסיס קווי יסוד אלה למשא ומתן, כדי למנוע סבל מאזרחי מדינת ישראל.
דוד טל: אני מאד מבקש – ואני קורא כאן, באופן אישי, זוהר יינון, ותעביר זאת למי שצריך להעביר באוצר – אין לי שום ספק שמה שהולך לקראות בשבוע הבא הוא שתהיה הסלמה רצינית מאד.
דוד טל: חבל, שגם נשלם ובסוף עוד יגרשו אותנו מן העיר.
דוד טל: אני נועל את ישיבת הוועדה.
חברי הוועדה: יאיר פרץ איוב קרא מוזמנים: שלווה לייבוביץ - מפקחת אומנה, משרד העבודה והרווחה עוזי שטרן - מנהל ענף נפגעי עבודה, המוסד לביטוח לאומי אמיליה שחורי - אגף נפגעי עבודה, המוסד לביטוח לאומי שמעון נבון - ענף זקנה ושאירים, המוסד לביטוח לאומי מרים שמלצר - אגף מחקר ותכנון, המוסד לביטוח לאומי יפה מרוז - מנהלת אגף זקנה ושאירים, המוסד לביטוח לאומי שולה טל - מנהלת תחום פעולות איבה, המוסד לביטוח לאומי רות הורן - יועצת משפטית, המוסד לביטוח לאומי גו'די וסרמן - הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי מייק בלבינדר - מחלקת גבייה, המוסד לביטוח לאומי לאה רוזנברג - הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי שלמה אשכנזי - המוסד לביטוח לאומי רוני ארד - אגף התקציבים, משרד האוצר אברהם סלמי - ארגון פעולות איבה דב קלמנוביץ - יו"ר ארגון פעולות איבה
נושא: תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים) (תיקון).
נושא: תקנות הביטוח הלאומי (אמהות) (תיקון).
נושא: תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ביטוח למקרה מוות).
נושא: תקנות הביטוח הלאומי (דמי קבורה) (תיקון).
דוד טל: כאמור, אנחנו נפתח את הישיבה באישור תקנות הביטוח הלאומי (דמי קבורה).
רות הורן: בתקנות האלה יש בעצם 3 הוראות מהותיות, יתר ההוראות הן התאמה של האמור בתקנות הקיימות לנוסח המשולב של החוק, שבו השתנו מספרי הסעיפים.
רות הורן: השינויים שאנחנו מציעים בתקנות הללו הן פועל יוצא של עבודה של כמה שנים, ותחילתם בטענות של חברה קדישא על כך שהתמורה שמשולמת להם עבור הקבורה נמוכה מידי.
רות הורן: בעקבות עתירה לבג"ץ שהוגשה בנושא הזה מונה מומחה מטעמינו - מומחה כלכלי - והתקנות הללו מאמצות חלק גדול מההמלצות שלו באותם הנושאים.
רות הורן: הנושא הראשון, שהוא משמעותי, נמצא בתקנה 3.
רות הורן: שם אנחנו מציעים להוסיף: "תוספת תשלום עבור קבורת לילה".
רות הורן: כפי שאתם יודעים, קבורות לא מתבצעות מאוד מוקדם בבוקר, ואם לא מנצלים את שעות אחר הצהריים ואת שעות הערב, בעצם אי אפשר להספיק.
רות הורן: לכן צריך להשתמש גם בשעות היותר מאוחרות לצורך קבורה.
רות הורן: לפי המצב הקיים חברת הקדישא לא מקבלת תוספת עבור קבורה שנעשית אחרי שעות העבודה הרגילות.
דוד טל: כמה כסף הם יוכלו לגבות?
דוד טל: זה יהיה איזה שהוא תעריף קבוע?
רות הורן: זה קבוע, וזה משולם על ידי המוסד לא על ידי המשפחה.
דוד טל: אחרי השעה 6?
רות הורן: כן, אנחנו מציעים שזה יהיה אחרי השעה 6.
דוד טל: כאן נאמר שעד השעה 6 בערב יהיה תעריף אחד, ומעבר לשעה 6 בערב יהיה תעריף שני.
דוד טל: קיבלתי הרבה מאוד תלונות בנושאים הללו.
דוד טל: חברות קדישא עושות לעצמן שבת גם בזמנים של הקבורה.
דוד טל: אני מכיר חברת קדישא בראשון לציון שאחרי 2 כבר לא קוברת.
דוד טל: אם אחרי 2 אתה רוצה, אז אתה צריך להתרפס, להתפלש בעפר, להתחנן ולהפעיל איזה חבר מועצת עיר, סגן ראש עיר, ראש עיר או חבר כנסת, כדי שיפעילו לחצים על-מנת שחברה קדישא יועילו בטובם לקבור.
דוד טל: אני אאשר בתנאי שהם ידעו בצורה הכי ברורה שעד שעה 6 בערב הם קוברים.
דוד טל: צריך שיודגש באיזה שהוא מקום שזאת חובתם לקבור עד השעה הזאת.
דוד טל: אני לא רוצה לעשות הכללות, אבל בראשון לציון - אני מכיר את זה בוודאות כי אני גר שם - לא קוברים אחרי השעה 2.
דוד טל: אנשים לפעמים מחכים לאיזה שהוא קרוב משפחה שמגיע מארצות הברית.
דוד טל: עד שהוא מקבל את ההודעה ועד שהוא מגיע, זה לוקח לו קצת זמן, ולכן הוא מבקש שבמקום 2 זה יהיה ב4-, או 5 אחר הצהריים.
דוד טל: אני מבין את החשבון שלהם, שאם הם יתחילו ב5- אז הם יגמרו בשעה 6 או 7.
דוד טל: אם ממילא גובים משעה 6 מחיר נוסף, אז לכאורה מובן שעד שעה 6 קוברים.
דוד טל: אני הייתי רוצה לאשר את התקנה הזאת רק בתנאי שיופיע בצורה מפורשת, שהם יודעים שהם חייבים לקבור עד השעה הזאת.
רות הורן: מטרת התקנה הזאת זה לעודד אותם כן לעבוד בשעות היותר מאוחרות.
רות הורן: זה הכלי שיש לנו כדי להבהיר להם את זה.
רות הורן: אם היינו מחייבים אותם לנהוג לפי רצון של כל משפחה ומשפחה, בעצם היינו יוצרים מצב בלתי אפשרי בהסכמים.
רות הורן: אפשר היה לכאורה לכתוב את זה בהסכמים, כי הרי יש הסכמים בין חברת הקדישא ובין המוסד, אבל אז היינו יוצרים מצב בלתי אפשרי.
רות הורן: חברת הקדישא צריכה בכל זאת איזו שהיא אפשרות לנהל את ענייניה, ויש להניח שאם כולם היו מבקשים בשעות הערב, החברה היתה עומדת במצב בלתי אפשרי, היא לא היתה מספיקה.
דוד טל: זה בסדר, אבל שלא יווצר מצב שחברת קדישא בשעה 2 סוגרת את שעריה.
רות הורן: היא מחוייבת לעבוד עד סוף יום העבודה, שזה 4, וכאן.
רות הורן: .
דוד טל: אני מבין מדבריך, גבירתי, שאם אדם מבקש שמתו שמוטל לפניו ייקבר בשעה 3 או בשעה 4 ולחברת קדישא אין קבורות אחרות, היא חייבת לקבור בשעה הזאת.
רות הורן: עד שעה 4 הם חייבים.
רות הורן: כאן אנחנו נותנים להם תמריץ להאריך את יום העבודה, משום שאחרי שעות העבודה יש עלות נוספת.
רות הורן: זאת הדרך שלנו לדחוף אותם לעבוד יותר שעות.
דוד טל: איך אנחנו יכולים לעגן את זה, ולהכניס שורה כזאת או אחרת שיובהר למען הסר ספק שהם חייבים יהיו לקבור גם בשעות 3, 4 אחרי הצהריים.
שמעון נבון: כולם חייבים לקבור עד השעה 4.
שמעון נבון: היום, בעקבות התיקון הזה, אני מאמין שכל חברות הקדישא ישנו את כל המבנה של העבודה שלהן.
דוד טל: או שהם יחכו עד השעה 6.
שמעון נבון: יש פה עניין של הלנת המת, עניין של מתי מותר לקבור מבחינת הזמן.
שמעון נבון: אם ימשכו את הלוויות עד השעה 6,7 ו8-, אז יצטרכו לשבת עוד יום שבעה.
דוד טל: לא חברות הקדישא יושבות שבעה, המשפחה יושבת שבעה.
שמעון נבון: אני יודע.
שמעון נבון: אנחנו נבדוק את העניין מתי חברות קדישא כן יבצעו את הלוויה.
דוד טל: דעתי לא נוחה מכל הדבר הזה.
דוד טל: יש לי ביקורת חריפה מאוד על חברות הקדישא בכלל, ושוב אני לא רוצה לעשות הכללות כי יש מקומות שבאמת דואגים למת ולמשפחות.
דוד טל: אני ביקשתי מוועדת הפנים לקיים איזו שהיא ועדה משותפת ולנסות לסגור את כל הנושא הזה יחד עם שר הדתות וועדת העבודה.
דוד טל: אני לצורך העניין - אם לא יהיו פה איזה שהן התנגדויות - אאשר את זה רק לשנה.
דוד טל: אני בתום השנה הזאת ארצה לשוב ולדון בזה, ועד אז אני רוצה לקוות שוועדת הפנים יחד עם ועדת עבודה ומשרד הדתות, ששם זה תקוע עד היום מכל מיני סיבות, יסגרו את כל החבילה הזאת שקשורה לקבורה.
דוד טל: לדעתי, לא יתכן שבמדינת ישראל יהיו כל כך הרבה תלונות נגד מוסדות שכאלה, שברגע הקריטי שאדם עוזב את עולמו לא יטפלו בקרוב המשפחה, בחבר או בכל אחד אחר.
רות הורן: התקנה הבאה היא תקנה 5, שגם בה יש שינויים מהותיים.
רות הורן: מדובר על תקנה של רמת הפחתות שאנחנו מפחיתים מדיני הקבורה, והיא נובעת מקבורות שהחברה עושה בתשלום.
רות הורן: אם משווים את האחוז של קבורות בתשלום מסך כל הקבורות שלנו, יוצא שאנחנו מפחיתים מדמי הקבורה.
דוד טל: זאת אומרת שאתם גובים מחברת קדישא 20% ממה שהיא גבתה.
רות הורן: לא, אנחנו מורידים מדמי הקבורה שיעור מסויים.
דוד טל: אני רוצה להבין, יהודי שנפטר בארצות הברית ורוצה להקבר היום בראשון לציון, צריך לשלם 12 אלף שקל, 15 אלף שקל או 20 אלף שקל.
דוד טל: הוא מגיע והוא נקבר והוא משלם 12 אלף לצורך העניין, מה ביטוח לאומי עושה?
דוד טל: האם הוא מוריד 20%?
שמעון נבון: לחברת הקדישא יש שתי אפשרויות לגבות תשלום, האחד, זה בקבורה בבית עלמין סגור שהוחלט על ידי ביטוח לאומי, כלומר בשטחים מוגדרים שהוגדרו על ידי ביטוח לאומי, ורק בהם כנגד הצהרה.
שמעון נבון: האפשרות השנייה היא כאשר אדם רוכש חלקת קבר ליד בן זוגו, ואז הקבורה הזאת נחשבת קבורה בתשלום כי הוא שילם לפני 20 שנה סכום מסויים.
שמעון נבון: בסופו של דבר אנחנו עושים בדיקה של סך כל הקבורות שהובאו לקבורה על ידי חברת הקדישא.
שמעון נבון: אם הן עלו, מבחינת האוכלוסייה הקבורה בתשלום, מעל 20%, אנחנו מקזזים בשיטה מודרגת את הקבורה ששילמנו בעד תעריף נפטרים.
שמעון נבון: אם שילמנו 4000 שקלים אז זה 20% מתוך ה4000-.
רות הורן: אנחנו יוצרים דירוג מחדש, שמתחיל מעט יותר גבוה.
רות הורן: הדרגה הראשונה שבגללה הפחתנו היתה 20%, ואנחנו עכשיו מעלים את זה לרמה של 25%.
רות הורן: זה נושא שנבדק בעקבות הדרישה של חברות הקדישא לבטל לחלוטין את ההפחתות.
רות הורן: הדיעות היו די חלוקות בעניין.
רות הורן: יש כאלה שדוגלים בכך שיש לבטל את ההפחתות, ויש כאלה שלא.
רות הורן: הנושא נבדק בשנת 1997.
רות הורן: אני בטוחה שצריך ליצור מדרוג מעט יותר ליבראלי, ולהתחיל אותו ברמה קצת יותר גבוהה מאשר הרמה שניתנה.
רות הורן: זה השינוי שמביאים כאן.
דוד טל: באתם בדברים עם נציגות חברת קדישא בנושא הזה?
דוד טל: זה מקובל עליהם?
שמעון נבון: כן, הם קיבלו את ההסכמה של ועדת שרים.
שמעון נבון: בנושא הזה הם ישבו ושמעו את מה שיש להם לומר.
דוד טל: האם יש פה נציג של חברת קדישא?
רות הורן: חברות קדישא, כעיקרון, מעוניינות שכל הנושאים האלה יוסדרו, והם מאוד ישמחו אם ההפחתות יתבטלו לחלוטין.
רות הורן: הנושא ה3-, שהוא בעצם העיקרי, בא לידי ביטוי בהוראות שבסוף התקנות.
רות הורן: עד היום התעריפים שלנו של דמי הקבורה היו בעצם ב3- רמות.
דוד טל: אני ברשותך רוצה לחזור לסעיף 3: "נערכה קבורה לאחר השעה 18:00 ולפני 06:00 בוקר, ישלם המוסד לחברה שעסקה באותה קבורה, בנוסף לדמי הקבורה כאמור בתקנה 5, תוספת בעד קבורת לילה בשיעור הקבוע בלוח ג' לפי העניין".
דוד טל: מהו לוח ג'?
רות הורן: לוח ג' אומר:
רות הורן: תוספת קבורת לילה לנפטר 1046 שקלים.
דוד טל: אם אינני טועה - ובטוח שאני טועה ואת תתקני אותי - שמביטוח לאומי שכל אחד מאיתנו משלם, 0.25% או משהו כזה מיועד לדמי קבורה.
רות הורן: לא.
מרים שמלצר: כל תשלום לדמי קבורה כלול באגף זקנה ושאירים.
מרים שמלצר: בשירות של ענף זקנה ושאירים אין הפחתה לדמי קבורה.
דוד טל: כמה פרומיל מיועד לקבורה?
מרים שמלצר: אין הגדרה.
רות הורן: אין לנו משהו לדמי קבורה, זה הכל בענף זקנה.
דוד טל: אני פשוט שמעתי מאיש ביטוח לאומי שאמר לי שזה 0.25%.
דוד טל: חשבתי שאולי זה השתנה.
דוד טל: מה שרציתי לומר הוא, שבפועל ביטוח לאומי לא משתמש ב0.25, הוא משתמש רק ב0.15 לצורך העניין הזה.
דוד טל: במילים אחרות, יש איזה שהן רזרבות שנשארות בנושא הזה, אבל אנחנו נשאיר את זה לוועדה המשותפת של פנים ועבודה.
רות הורן: בענף זקנה ושאירים צריכה להיות רזרבה אקטוארית.
דוד טל: מאה אחוז, אני מדבר ספציפית על הגיזרה המיועדת רק לקבורה.
דוד טל: אם את אומרת שזה בסך הכל, אז כל מה שאמרתי לא רלוונטי.
שמעון נבון: בעקבות אותה עתירה לבג"ץ הוחלט שחברה כלכלית חיצונית תבדוק את כל הנושא.
שמעון נבון: .
דוד טל: אגב, זאת חברת קדישא מסויימת שעתרה, או שזה כל חברות הקדישא?
שמעון נבון: חברת קדישא ירושלים נגד המוסד לביטוח לאומי.
שמעון נבון: היא היתה המובילה בקטע הזה.
שמעון נבון: הוחלט להוציא בדיקה כלכלית חיצונית על ידי חברת "אמן" ועוד כמה חברות שזכו.
שמעון נבון: חברת "אמן" היתה המובילה.
שמעון נבון: היא בדקה את כל השינויים של דמי הקבורה שהמוסד משלם נכון לאותו תאריך בדיקה, שזה היה בשנת 1996.
שמעון נבון: הבדיקות נמשכו מספר שנים.
שמעון נבון: התוצאות הראו שהשינויים הם לפי גודל החברה, קרי מספר הנפטרים שמובאים לקבורה בחברת קדישא.
שמעון נבון: העברנו את תוצאות הבדיקה לבית המשפט העליון, והתייחסנו לקטגוריות מאוד מסויימות, כמו למשל שרצינו למנוע מערים כמו מצפה רמון, מקומות כמו קריית שמונה לקרוס.
שמעון נבון: לכן הוספנו דרגת ביניים לדרגות הקיימות והגדלנו את שיעורי דמי קבורה לחלק מחברות הקדישא, שהיו קטנות מאוד, ולמועצות המקומיות.
שמעון נבון: שם התבצע התיקון שלנו.
שמעון נבון: בערים הגדולות - ערי המחוז - ובחברות הקטנות מאוד, כלומר בקיבוצים ובמושבים, דמי הקבורה לא השתנו.
שמעון נבון: התוצאות הראו שהתשלומים ששילמנו גם בערי המחוז וגם בחברות הקטנות היו ראליים, חוץ מאשר במועצות מקומיות ובערים, שלהן הוספנו קטגוריה של מעל 50 אלף תושבים.
דוד טל: אזרח שקובר את מתו, אני מניח שיש דברים שמחייבים אותו בחברת קדישא מעבר למה שביטוח לאומי משלם.
שמעון נבון: לא, חברת קדישא אינה רשאית לגבות שום תשלומים בנושא של קבורה.
דוד טל: משהו כגון יסודות לקבר.
שמעון נבון: היסודות למצבה זה חלק מהמצבה.
שמעון נבון: מה שעושים היום בחברת הקדישא בנושא יסודות זה להקים יסודות מראש בפיקוח של מהנדס שיעמדו לאורך זמן.
דוד טל: ואז האזרח צריך לשלם.
שמעון נבון: האזרח משלם.
שמעון נבון: עבור היסוד והמצבה האזרח משלם רק לקבלן המצבות.
שמעון נבון: לחברת קדישא אסור לגבות שום דבר מהאזרח בנושא קבורה.
דוד טל: לפי מה שאתה אומר, חברת קדישא שגובה עוברת עבירה?
יאיר פרץ: מה בנוגע לקניית החלקה?
שמעון נבון: חברת קדישא רשאית לגבות תשלום עבור אחוזת קבר בחיים.
יאיר פרץ: יש פיקוח על המחירים?
שמעון נבון: רוב הסכום שחברה רשאית לגבות מופיע במשרד הדתות, שהוא זה שצריך לסיים לכתוב את התקנות שלו.
דוד טל: אני מתעכב בכוונה בנושא הזה, משום שאני יודע על דרישה.
דוד טל: האם הסכום מוגבל, או שעושה מצבות כזה יכול לבקש X ואחר יכול לקחת Y?
שמעון נבון: אני שמעתי על מחירים שנעים בין 470 - 250, תלוי בטיב הקרקע וטיב היסוד.
שמעון נבון: אנחנו לא נכנסים לקטע של כמה עולה יסוד, כמו שאנחנו לא נכנסים לנושא של כמה עולה מצבה.
שמעון נבון: יש לנו בעיה עם הנושא של היסודות.
שמעון נבון: צריך באיזו שהיא דרך לתחם את זה, אבל כרגע אנחנו לא מוצאים פתרון בנושא של יסודות.
רות הורן: לוח ב' שנמצא בסוף התקנות הוסף רק משום שהכנסנו בו עידכון של הסכומים שבתקנות היום.
רות הורן: אני צריכה לשוב ולעדכן אותם.
רות הורן: סכומים שנמצאים בתוך הלוח, כפי שנתתי לכם, עדיין לא מעודכנים להיום.
רות הורן: הסכומים המעודכנים: בקבוצה א', במקום 783 צריך לבוא 831.
רות הורן: בפיסקה 2 של קבוצה א', במקום 392 צריך לבוא 416.
רות הורן: בקבוצה ב', במקום 410 צריך לבוא 435.
רות הורן: בפיסקה 2 של קבוצה ב', במקום 208 צריך לבוא 221.
דוד טל: רק תאמרי לי מה זאת קבוצה א' ומה זאת קבוצה ב'.
שמעון נבון: זה מתייחס לטיב החציבה, אם הכל סלע וכו'.
מרים שמלצר: וזה לא משולם לכל חברות הקדישא, אלא זאת טבלה שקבועה לכל איזה 5 שנים.
רות הורן: אנחנו השארנו את סעיף התחולה פתוח, כי לא ידענו מתי הדיון יסתיים.
רות הורן: בעיקרון, היינו מציעים להחיל את כל התקנות מראשון לינואר מסיבה אחת: החישוב של ההפחתות הוא חישוב שנתי.
רות הורן: אנחנו רוצים לקחת את התאריך של דצמבר, כי אחרת אנחנו נגרום פה עוד נזק.
דוד טל: ראשון לינואר 2000.
דוד טל: אני מבקש להוסיף שאנחנו מתקנים את התקנות הללו לשנה בלבד, ולאחר שנה אנחנו נשוב ונדון בנושא הזה, וזאת לאחר שוועדת הפנים יחד עם ועדת העבודה והרווחה ושר הדתות ישתדלו לסגור את כל הנושא הזה של חברות קדישא.
דוד טל: אם אין למישהו השגות אז התקנות אושרו.
דוד טל: תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים) (תיקון).
ג’ודי וסרמן: אנחנו מבקשים לתקן את תקנות הביטוח לאומי (מתנדבים), ולהכיר בהורים שמטפלים בילדים במסגרת משפחות אומנה כמתנדבים.
ג’ודי וסרמן: כ1800- ילדים מטופלים במסגרות של משפחות אומנה.
ג’ודי וסרמן: מדובר או בקטינים או בבגירים, שיש להם בעיות פיגור וכו', ושאינם יכולים לגדול במסגרת המשפחה הטבעית שלהם ומשרד העבודה והרווחה מפנה אותם למשפחות אומנה.
ג’ודי וסרמן: כאשר מדובר בטיפול חוץ ביתי, קיימת אפשרות או לטפל בהם במסגרת פנימייה, או לטפל בהם במסגרת משפחת אומנה, כאשר הברירה המועדפת היא משפחה אומנה.
ג’ודי וסרמן: המשפחות שמגדלות את הילדים מגדלות אותם בביתם כילדם לכל דבר ועניין.
ג’ודי וסרמן: זאת אומרת שהם גדלים ביחד עם הילדים הטבעיים שלהם.
ג’ודי וסרמן: הם מטפלים בהם 24 שעות ודואגים להם לכל מחסורם.
ג’ודי וסרמן: משרד העבודה והרווחה משלם למשפחות האלה תשלום.
ג’ודי וסרמן: כאשר מדובר בילד רגיל, לא חולה באופן מיוחד, מדובר על סכום של כ1500-, 2000 שקל לחודש.
ג’ודי וסרמן: כאשר מדובר על ילד שזקוק להשגחה מתמדת של אחד ההורים של 24 שעות, מדובר על סכום של כ3000- שקלים.
דוד טל: באיזה קטגוריה 100 אחוז נכות נופל?
ג’ודי וסרמן: מדובר על פיגור בדרך כלל.
דוד טל: יש פיגור לילד שיש לו 100 אחוז נכות או 120 אחוז נכות.
ג’ודי וסרמן: כ3000- שקל.
ג’ודי וסרמן: יש דרגות שונות.
ג’ודי וסרמן: עד ינואר 1999 התשלומים האלה חוייבו גם במס הכנסה כי זה נחשב כהכנסה וגם בביטוח לאומי.
ג’ודי וסרמן: בעקבות דיון שהתקיים כאן בוועדה ובעקבות הצעת חוק פרטית בכנסת הקודמת, הוחלט לראות בכל התשלום הזה החזר הוצאות ולא הכנסה של המשפחה.
ג’ודי וסרמן: לכן זה פטור ממס הכנסה וגם פטור מדמי ביטוח לאומי.
ג’ודי וסרמן: כאשר הסכום הזה היה נחשב כהכנסה, האם במשפחת האומנה נחשבה כעובדת עצמאית והיא חוייבה בתשלום דמי ביטוח.
ג’ודי וסרמן: היום, כאמור, הנושא הזה פטור מכל הסכום כולו, כי הוא נחשב כהחזר הוצאות.
ג’ודי וסרמן: התקנות הללו באות עכשיו כדי לבטח את הנשים האלה מפני פגיעה בעבודה, בכל הקשור בטיפול בילד הזה.
ג’ודי וסרמן: כל עוד הן היו מבוטחות, הן היו במעמד של עצמאיות וחוייבו בדמי ביטוח, ברגע שההכנסה לא חייבת, הן כבר לא בסטטוס של עובדות עצמאיות, הן לא מבוטחות.
ג’ודי וסרמן: אנחנו מציעים כאן לתקן את תקנות ביטוח לאומי (מתנדבים) ולהוסיף מטרה שיש בה תועלת לאומית וציבורית - מטרה של טיפול בילד במסגרת משפחת אומנה.
ג’ודי וסרמן: אם הורים ייפגעו תוך כדי הטיפול בילד, הם יהיו מבוטחים בפני פגיעה.
יאיר פרץ: אני באמת מברך על השינוי בתקנות.
יאיר פרץ: שלווה ואני הכנו את זה בוועדה משותפת בתפקידי הקודם.
יאיר פרץ: אם הנושא עלה לסדר היום, הייתי מבקש לזמן דיון בכל הנושא של תעריפי משפחות אומנה.
יאיר פרץ: אני מכיר משפחה מקרית גת שמחזיקה 5 ילדים מפגרים.
יאיר פרץ: ההוצאות שלה מתקרבות ל10- אלפים שקל.
יאיר פרץ: מדובר על הוצאות שוטפות של הסעות ללימודים, שכר לימוד וכדומה.
יאיר פרץ: אני חושב שהגיע הזמן במדינת ישראל למצוא פתרון לאותן משפחות שמחזיקות ילדים כאלה שאף מסגרת לא רוצה להחזיק אותם.
דוד טל: אנחנו נרשום זאת לפנינו.
איוב קרא: כמה מקבלים עבור אחזקת ילד במוסד למפגרים?
שלווה לייבוביץ: אני יכולה להגיד לך לא במפגרים אלא בילדים רגילים.
יאיר פרץ: בילדים מפגרים זה 5500 שקלים.
שלווה לייבוביץ: יותר.
שלווה לייבוביץ: אני חושבת שזה בין 6000-8000 שקלים.
שלווה לייבוביץ: גם לנו בשירות ילד ונוער, שזה ילדים כביכול רגילים, יש חלופת אשפוז שזה עלות של 8000 שקל.
שלווה לייבוביץ: מרכזי חירום זה אפילו למעלה מזה.
שלווה לייבוביץ: לכן כל הפתרון של משפחות אומנה הוא גם יותר טוב וגם הרבה יותר יעיל, וצריך לעזור לנו להרים את זה.
איוב קרא: ההוסטלים שנועדו לילדים במצוקה, כמה מקבלים מימון עבור זה?
שלווה לייבוביץ: תלוי איזה סוג של ילדים ומה הקושי שלהם.
שלווה לייבוביץ: זה בממוצע 4000 שקל.
איוב קרא: זאת אומרת שמשפחות אומנה מקבלות פחות.
שלווה לייבוביץ: זה לא בדיוק נכון, כי אני חושבת שהילד מקבל הכי הרבה.
שלווה לייבוביץ: מה שהילד מקבל זה נטו לילד, זה יותר מכל מערכת אחרת, ולכן אני חושבת שזה הדבר הכי טוב.
דוד טל: מוסדות מקבלים יותר, משפחות אומנה מקבלות פחות, ואם ההורה מגדל אצלו את הילד הוא מקבל הרבה יותר פחות, הוא מקבל רק מביטוח לאומי.
דוד טל: אם אותו ילד היה גדל במשפחה שכנה, אז היא היתה מקבלת את הקיצבה הזאת ובנוסף את התוספת של משפחת האומנה.
דוד טל: אם אין לאף אחד השגות, אנחנו מאשרים את תקנות ביטוח לאומי (מתנדבים).
דוד טל: תקנות הביטוח הלאומי (אמהות) (תיקון).
לאה רוזנברג: אנחנו מדברים פה בעצם על תיקון טכני.
לאה רוזנברג: באפריל 1999 שינו את ההגדרה של קבוצה מזערית, שהיתה יחסית לגביית דמי ביטוח מ25%- מהשכר הממוצע במשק לשכר מינימום.
לאה רוזנברג: בתקנות אמהות גבו ממי שהשתתף בהכשרה מקצועית 0.1% בהכנסה המזערית כפול 2 כמשמע אז, זאת אומרת 50%.
לאה רוזנברג: כיוון שנעשה תיקון והיום ההכנסה המזערית היא 47% מינימום, אז עשינו התאמה.
לאה רוזנברג: דיברנו על השכר הממוצע במשק והשארנו אותו גם כ50%.
דוד טל: הוועדה מאשרת את תקנות הביטוח הלאומי (אמהות).
דוד טל: תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה ( ביטוח למקרה מוות).
לאה רוזנברג: אני לא יודעת עד כמה אתם מכירים את חוק נפגעי איבה שלנו, אבל הוא כולו פחות או יותר נסמך על חוק הנכים.
לאה רוזנברג: באיזה שהוא שלב בשנת 1997 הכניסו לחוק את העניין של האירגון היציג.
לאה רוזנברג: האירגון היציג הוקם והוכרז.
לאה רוזנברג: אנחנו פנינו לכל הזכאים לתגמול.
לאה רוזנברג: הם היו צריכים להודיע לנו תוך 60 ימים, על פי התיקון לחוק, אם הם רוצים להיות חברים באירגון היציג.
לאה רוזנברג: תקנות שבאו אחרי זה עשו ניכוי מהגימלה לטובת האירגון היציג, ובחוק היתה אפשרות לאירגון לעשות ביטוח חיים.
לאה רוזנברג: בחוק לנפגעי פעולות איבה יש סעיף שאומר, שהאוצר ישתתף בביטוח למקרי מוות.
לאה רוזנברג: אנחנו נסמכים פה שוב על תקנות הנכים, שזה פרטנר מאוד קבוע.
לאה רוזנברג: אותם סכומים נגרעים ומועברים לאירגון היציג.
דוד טל: האוצר מסכים?
לאה רוזנברג: האוצר מסכים.
דב קלמנוביץ: אנחנו שמחים שסוף סוף אנחנו נבוטח.
דוד טל: אני מברך גם על זה.
איוב קרא: על כל הנושא של נפגעי פעולות איבה הייתי רוצה שתעשה איזה שהוא דיון, כי יש הרבה מופלים.
איוב קרא: אנשים שנפגעים בתאונות דרכים או בדברים כאלה, שלא צריכים להיות מוגדרים כנכי צה"ל, ואנשים שמשלמים מחיר בגלל איזה שהוא טרוריסט או רוצח ביהודה ושומרון או בקרית שמונה, פתאום אתה רואה שיש הבדלים עצומים בין התמורה והסיבה שבגללה הם נפגעו.
איוב קרא: אני מבקש דיון מיוחד בנושא.
דוד טל: חבר הכנסת קרא, תעביר את הדברים שאתה אומר כרגע ליועצת המשפטית, גברת הורן.
דוד טל: אם תקבל תשובות שמספקות אותך ותגיעו למשהו אז ודאי שטוב, אבל אם לא, אנחנו נביא את הנושא שהעלית לדיון כאן בוועדה.
דוד טל: הוועדה מאשרת את תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ביטוח למקרה מוות).
חברי הוועדה: אילן גילאון מקסים לוי יאיר פרץ מוזמנים: מרים בר-גיורא - מנהלת האגף לשרות הטיפול בזקן, משרד העבודה והרווחה רינת ויגלר - היועץ המשפטי - רווחה, משרד העבודה והרווחה פאני יוז - משרד העבודה והרווחה פרופ' מרק קלרפילד - ממונה סיעוד, משרד הבריאות טלי אדרי - משרד הבריאות ברנדה מורגנשטיין - מחלקת מחקר, המוסד לביטוח לאומי רנה וייל - אגודה לזכויות האזרח נתן אורן - יו"ר ארגון בתי"ח פרטיים לחולים כרוניים חנוך ליטמן - חבר הנהלת אירגון בתי"ח פרטיים לחולים כרוניים אילן תמיר - איגוד בתי אבות פרופ' דן שניט - איגוד בתי אבות מיכה דרורי - קיבוץ ארצי דן אורנשטיין - משרד המשפטים
קצרנית: תקנות הפיקוח על המעונות (תנאי המגורים ואחזקה לזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התש"ס 1999-.
קצרנית: תקנות הפיקוח על המעונות (תנאי המגורים ואחזקה לזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התש"ס - 1999.
דוד טל: על סדר היום: תקנות הפיקוח על מעונות (תנאי המגורים ואחזקת זקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים).
מרים בר-גיורא: התקנות האלה עברו שינויים שכבר אושרו במהלך מספר ישיבות הוועדה.
מרים בר-גיורא: בשלב מסויים היה מספר נושאים מצומצם שלא היתה עליו הסכמה עם אירגון בתי אבות, וועדת העבודה והרווחה ביקשה מאיתנו לראות אם אפשר להגיע להסדר, ואכן ישבנו וסיכמנו את כל הנושאים שנראו לנו במחלוקת.
מרים בר-גיורא: ברשותך אני אעלה את הנושאים העיקריים, כי יש גם דברים שהם שינויים של מספרי תקנות וכדומה.
דוד טל: ברמה העקרונית יש הבנה בין כל השותפים?
מרים בר-גיורא: בהחלט כן.
מרים בר-גיורא: יש הבנה והסכמה לשביעות רצון כל השותפים.
מרים בר-גיורא: יש בפניכם את השינויים, שזה חומר מה15- באפריל, ויש לכם את הנוסח המתוקן עם השינויים שאנחנו מציעים.
מרים בר-גיורא: אנחנו הכנסנו בכל הנושא של מטבח, שמופיע בסעיף 16(ו), את האפשרות לרכוש שירותי הסעדה, ואז כאשר הם לא מפעילים את המטבח לבישול במקום, המעונות פטורים מתקנות משנה 16(ב), (ג) ו(ה).
מרים בר-גיורא: אנחנו רוצים להשאיר את (ב).
מרים בר-גיורא: את העניין של הנקי אנחנו רוצים להשאיר בכל מקרה, כי אפילו אם יש פחות ציוד הוא צריך להיות נקי.
דוד טל: רק נקי או גם תקין?
מרים בר-גיורא: נקי ותקין.
מרים בר-גיורא: את כל הפירוט של הציוד הם לא צריכים, כי אם הם קונים הם לא צריכים את כל הציוד אלא רק ציוד שיאפשר להם לעבוד.
דוד טל: אם אין התנגדות אנחנו מאשרים את זה.
מרים בר-גיורא: אחר כך יש דברים שהם ממש תיקוני נוסח, ואני מגיעה ל26(ב).
דן שניט: השאלה היא אם לא נפלה פה איזו שהיא טעות טכנית בשם התקנות.
מרים בר-גיורא: לפי בקשת איגוד בתי אבות אנחנו הסכמנו לשנות את הכותרת מאחזקת זקנים עצמאים ותשושים - כי הם טענו שלאחזקה יש משמעות של אחזקת חפצים וכדומה - לתנאי המגורים ואחזקת זקנים.
מרים בר-גיורא: זאת אומרת שזה יתייחס לא רק לנושא של אחזקה אלא גם לתנאי המגורים.
דן שניט: יש לי הצעה לשונית שלא תפגע בשום צורה שהיא, והיא להוציא את המילה "ואחזקת קשישים" ולכתוב "תנאי המגורים של זקנים עצמאים ותשושים".
דן שניט: תנאי המגורים של זקנים זה הכל, ולכן לא צריך להוסיף תנאי מגורים ואחזקה.
מרים בר-גיורא: זה לא רק תנאי מגורים אלא זה גם טיפול.
דן שניט: בסדר, אז תנאי מגורים וטיפול.
דוד טל: קיבלנו את התיקון של פרופ' דן שניט, שבכל מקום שיופיע "ואחזקת זקנים יופיע "תנאי מגורים וטיפול בזקנים".
דן אורנשטיין: אני מקבל את ההערה.
דן אורנשטיין: ההסמכה בחוק גם נוקטת בלשון של תנאי מגורים במעונות ואחרי זה תנאי העסקה של חוסים.
דן אורנשטיין: אני מקבל שהמילה טיפול היא בעצם מילה יותר תואמת את כבודו של האדם הזקן, ואני חושב שזה נכנס במסגרת התקנות.
דוד טל: אם אדוני ירצה ויבקש, אז בכל מקום שמופיע אצלכם אחזקה אני אעביר את זה לוועדה.
דוד טל: אני מוכן ביום אחד לשנות את הכל כך שבמקום אחזקה יהיה טיפול.
מרים בר-גיורא: אני עוברת עכשיו לסעיף 26(ב).
מרים בר-גיורא: מה שהיה עד עכשיו: "לא יתקבל זקן למעון אלא אם נתן הסכמתו לכך".
מרים בר-גיורא: מה שהכנסנו ומופיע בעוד מספר תקנות: "היה לזקן אפוטרופוס".
מרים בר-גיורא: התייחסות לאפוטרופוס לא היתה עד עכשיו בשום תקנה, וזה נושא מאוד מאוד חשוב.
מרים בר-גיורא: אנחנו יודעים שזקנים יורדים בתיפקודם ויש צורך למנות להם אפוטרופוס.
מרים בר-גיורא: או שיש לו אפוטרופוס כבר בכניסה למעון, ואז כל התקנות שמתייחסות להסכמה וכדומה צריכות להיות על דעת האפוטרופוס ולא על דעתו, או שיש צורך בזמן העברה ממחלקה למחלקה למנות לאדם אפוטרופוס, כי תוך כדי השירות במעון הוא ירד בתפקודו.
מרים בר-גיורא: לכן הכנסנו את הנושא של אפוטרופוס בשורה של תקנות: אחת זה כפי שאמרנו ב26(ב): "היה לזקן אפוטרופוס, או באם המליצה הוועדה על מינוי אפוטרופוס".
דוד טל: בסעיף 27(ד) הניסוח העברי לא נראה לי: "לא יתקבל זקן למעון אלא לאחר שימונה לו אפוטרופוס, נתן הסכמתו לכך".
דוד טל: חסרה כאן או ו' חיבור או משהו אחר.
דן אורנשטיין: זה מסוג הדברים שנתקן בסוף.
דן אורנשטיין: מבחינת מה שמוצע כאן, ואולי זה יענה על השאלה, התיקון המהותי שאנחנו מציעים כאן זה ב26(ב), כלומר: "לא יתקבל זקן למעון אלא אם נתן הסכמתו לכך".
דן אורנשטיין: לאחר מכן יקבע, במקום כל המילים "היה לזקן אפוטרופוס, או זקוק למינוי אפוטרופוס על פי הערכות לפי תקנת משנה 27(ג)(5), שיש שם הערכות לגבי מינוי אפוטרופוס, "לא יתקבל הזקן למעון אלא בהסכמת האפוטרופוס".
דן אורנשטיין: זה יחליף את הסייפא ו(ד) יימחק.
דוד טל: אנחנו מאמצים את הצעת היועץ המשפטי של משרד המשפטים.
דן שניט: את הכותרת ב-ג צריך לשנות.
דן שניט: במקום ואחזקתם, קבלת זקנים למעון והטיפול בהם.
דוד טל: אנחנו אמרנו שבכל מקום שתופיע המילה אחזקתם תהיה המילה טיפול.
מרים בר-גיורא: הסיפור הזה של ההתחשבות באפוטרופוס רץ לאורך תקנות נוספות.
מרים בר-גיורא: בסעיף 28(ב) כתוב:
מרים בר-גיורא: " עברה תקופה של למעלה מחודשיים מיום החלטת הוועדה עד ליום כניסתו בפועל של הזקן למעון, ייבדק הזקן טרם כניסתן למעון בידי הרופא והאחות של המעון, אשר יקבעו, יחד עם עובד הסוציאלי של המעון, את התאמתו למעון ותכנית לשילובו של הזקן במעון, וכן יתייחסו לשאלת יכולתו ומסוגלותו של הזקן לטפל בענייני עצמו".
מרים בר-גיורא: אם לא - כמובן צריך לטפל בנושא של האפוטרופוס.
מרים בר-גיורא: בסעיף 29 - העברת זקן, מדובר על העברת זקן ממחלקה למחלקה או הוצאת זקן.
מרים בר-גיורא: בכל הנושא הזה צריך לקבל את הסכמתו של הזקן, ואם הוא לא מסוגל להביע הסכמה או התנגדות אז צריך את הסכמת האפוטרופסות.