GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל פוסטולובסקי:
מחלקות רווחה בירושלים ולא רק בירושלים, אנחנו מטפלים
רחל פוסטולובסקי:
 אנחנו נותנים שירותי שיקום ומוגנות ככל שאנחנו יכולים, וגם תקציבים שאנחנו מעבירים למשפחות
רחל פוסטולובסקי:
 הבעיה שאני מתחברת אליה, שהמשפחה נותרת ללא הבטחה בסיסית של קיום, כי האימא נשארת לבד והיא חולה והיא לא יכולה לעבוד
רחל פוסטולובסקי:
 לי אין דרך לממן לה שכר דירה חודשי, קיום בסיסי, הוצאות שוטפות, ופה אני פניתי מזמן למשרד הרווחה
רחל פוסטולובסקי:
 מה, אני אוציא את הילדים? לא, זה לא הפתרון
רחל פוסטולובסקי:
 אנחנו נתקלים במצבים שזה דמי קיום בסיסי בכבוד, הכרח
רעות שאער:
אם אפשר להוסיף עוד מילה
רעות שאער:
 זה תוספת
יואב סגלוביץ':
רק תוספות
רעות שאער:
לעניין של מדור וקורת גג, למשרד השיכון והבינוי יש נוהל מיוחד לסיוע בשכר דירה לנשים נפגעות אלימות
רעות שאער:
 עד לאחרונה הם בחנו גם בקשות של חסרות מעמד, והיום אין שום אפשרות לתת לאישה חסרת מעמד נפגעת אלימות, לפי הנוהל הזה, סיוע
יואב סגלוביץ':
למה, הוא השתנה?
רעות שאער:
כי הם שינו את הנוהל
רעות שאער:
 הם יצרו תנאי סף שאת צריכה להיות שוהה כדין בישראל עם איזושהי ויזה
רעות שאער:
 אני לא יודעת אם משרד השיכון פה, אבל זאת המדיניות שלהם כיום
רעות שאער:
 גם לא דרך ועדת חריגים
רעות שאער:
 אין שום אפשרות לתת לנשים האלה סיוע בשכר דירה
יואב סגלוביץ':
מתי שינו את זה?
רעות שאער:
לדעתי אוגוסט 2022
יואב סגלוביץ':
אוקיי, נבדוק את זה
תמר להבי:
זה עדיין אומר שמי שיש לה 2(א)(5) זכאית לסיוע
רעות שאער:
נכון, אבל מי שלא הסדירו את המעמד שלה מעולם כחלק - - -
תמר להבי:
מי שלא הסדירה את המעמד והיא ברת הרחקה, אפשר לסייע לה לחזור למדינתה
רעות שאער:
גם אם יש הליכים להסדרת מעמד תלויים ועומדים - - -
תמר להבי:
אני לא יודעת
יואב סגלוביץ':
אני רוצה למקד על הדיון
יואב סגלוביץ':
 אני לא כל כך מכיר את כל הסעיפים
יואב סגלוביץ':
 אני לא מקטין את הבעיות הקשות שיש במדינת ישראל, אבל הדיון הזה הוא על אלה שהמדינה הכירה, וגם שהיא הכירה יש בעיות
יואב סגלוביץ':
 על אלה שלא הכירה זה דיון אחר, גם נקיים אותו, אבל אם מערבבים את שני הדיונים, לא נצליח, כי הדיון השני זה דיון של מדיניות, יש בו הרבה אלמנטים נוספים
יואב סגלוביץ':
 צריך לקיים אותו אבל עכשיו אנחנו לא שם
אלי כהן:
בשביל זה מאוד חשוב לדייק כשאנחנו מדברים על חסרת מעמד, לפחות לעניין רשות האוכלוסין וההגירה
אלי כהן:
 אישה שמחזיקה או אדם שאינו בר החזקה, שמחזיק ב-ס(2)(א)(5) זה לא חסר מעמד
אלי כהן:
 בהחלט אני מבינה וגם שותפה לשיח פה שצריך כנראה לתת מענה כזה או אחר מבחינה סוציאלית, בריאותית, מצבים בריאותיים מסוימים, אבל לומר שזה חסר מעמד בשפה שלנו כרשות האוכלוסין וההגירה, זה לא מדויק
שירה עבו:
מה בדבר אישה שנכנסה לפה כחוק במסגרת נישואין עם גבר ישראלי? הוא דאג לחידוש של האשרה במסגרת הליך מדורג והוא גם יכול להחליט להפסיק את ההליך המדורג
אלי כהן:
זו סוגיה נפרדת
אלי כהן:
 אם היושב-ראש רוצה התייחסות לכך, יש לנו פה נציגים מהוועדה
שירה עבו:
זה בדיוק הסיפור, שהקיום של האשרה - - -
יואב סגלוביץ':
חבר'ה, לא כל העוולות - - -
שירה עבו:
אבל זה הנושא שלנו
יואב סגלוביץ':
לא, הנושא שלנו זה מה שאני הגדרתי אותו עכשיו
יואב סגלוביץ':
 עכשיו אנחנו מדברים בנושא הספציפי הזה של נשים שיוצאות ממקלט, איזה זכאות יש להן לקצבאות, אם בכלל, מה הסל שהן מקבלות בחוץ? אני לא אוכל לענות לכל הדברים
יואב סגלוביץ':
 דבר אחד בטוח, מדיונים ערטילאיים לא מתקדמים
יואב סגלוביץ':
 יהיה דיונים גם על הנושאים האלה
יואב סגלוביץ':
 יש עוד אלף ואחת עוולות שחלקן אני מכיר, חלקן אני לא מכיר, ששווה לקיים עליהן דיונים
יואב סגלוביץ':
 על מנת להתקדם במשהו אני חייב למסגר את הדיון
יואב סגלוביץ':
 גם אם לא עניתי לך ב-100%, אני רוצה לשמוע עכשיו, כשהמדינה השקיעהX ,Y , Z במקלט, מה קורה דקה אחרי זה? אם יהיה זמן, נטפל בדברים אחרים
יואב סגלוביץ':
 כרגע זה הנושא
יואב סגלוביץ':
 כן
טלי רוזנפלדר:
אוקיי, אז אני אתייחס לנשים יוצאות מקלט
טלי רוזנפלדר:
 גם נשים חסרות מעמד זכאיות למענק כשהן יוצאות ממקלט, וזכאיות לליווי של תוכנית "דף חדש" שנותנת להם גם ליווי של עובדת סוציאלית למשך שנה עד שנה וחצי, ומלוות משפחות וגם סל שירותים שהם יכולים להשתמש בו על סך 10,000 שקלים
טלי רוזנפלדר:
 אני אגיד שכן יש קושי ברגע שלאותה אישה, אין לה זכות לעבוד או אין לה יכולת לקבל קצבאות, היכולת של התוכנית ללוות אותה היא מוגבלת, כי אם אני רוצה ללוות אישה בשיקום תעסוקתי ובפועל היא לא יכולה להשתלב בעבודה חוקית, אז היכולת שלנו ללוות אותה ולקדם אותה הופכת להיות מאוד מצומצמת
יואב סגלוביץ':
אז מה עושים?
טלי רוזנפלדר:
אנחנו כמשרד מלווים אותה ומנסים לסייע לה במיצוי זכויות
יואב סגלוביץ':
מה עושים מעבר?
טלי רוזנפלדר:
אני יכולה להגיד מה אנחנו כמשרד הרווחה עושים
טלי רוזנפלדר:
 אנחנו יכולים לסייע לה בלמצות את הזכויות, בסיוע משפטי
יואב סגלוביץ':
אני אשאל אחרת
יואב סגלוביץ':
 מה נכון לעשות?
תמר להבי:
נכון שביטוח לאומי אולי ייקח איזושהי אחריות ויעניק להן הבטחת הכנסה לפחות לתקופה מוגבלת
תמר להבי:
 נכון שמשרד הכלכלה יוכל לשלב אותן - - -
יואב סגלוביץ':
מה היקף הנשים? בואו נדבר על מספרים רגע
יואב סגלוביץ':
 אלה כבר ממופות, הן נמצאות במקלטים
קריאה:
לא רק מקלטים, גם מרכזים למניעת אלימות
תמר להבי:
כ-100 נשים
יואב סגלוביץ':
כמה זה עולה?
קריאה:
ביטוח לאומי לא יכול לתת להן אם אין להן מעמד
קריאה:
 החוק מונע
תמר להבי:
החוק מנע הרבה דברים שגם משרד הרווחה היה יכול לתת
תמר להבי:
 בכל זאת משרד הרווחה פתח את הדלת
תמר להבי:
 אם משרד הכלכלה ישלב אותן בקורסים להשלמת השכלה או להכשרה לתעסוקה, ולאחר מכן רשות האוכלוסין תוכל לתת להן אשרת עבודה והן יוכלו לעבוד באופן עצמאי, אז פתרנו את בעיית השיקום, אבל משרד הרווחה לא יכול לקחת על עצמו את כל התהליך השיקומי
תמר להבי:
 אין לו את היכולת לזה
יואב סגלוביץ':
מתי פעם אחרונה היה דיון על זה?
תמר להבי:
לפני שנה וחצי היה דיון עם משרד הכלכלה
תמר להבי:
 משרד הכלכלה רצה כן לפתח תוכניות
תמר להבי:
 לצערי זה נעצר כרגע בקדנציה הנוכחית
יואב סגלוביץ':
איך אפשר להניע את זה היום?
תמר להבי:
צריך לבדוק עם משרד הכלכלה
תמר להבי:
 לדעתי יש את התקציבים
תמר להבי:
 יש גם את התקציבים של הפיקדונות שמגיעים בסופו של דבר לחשב הכללי באוצר, שאנחנו עושים עם זה כל מיני פרויקטים
תמר להבי:
 כרגע מתקצבים מסגרות לגיל הרך
יואב סגלוביץ':
מעבר לכל הבעיות הכלליות מדובר על אוכלוסייה מובחנת שהמדינה, נשמע נורא מה שאני אומר, אבל כבר השקיעה כסף בתהליכים, החזיקה אותם, עזרה
תמר להבי:
כן, בהגנה הראשונית
יואב סגלוביץ':
בהגנה, אלף ואחד דברים, ודקה לאחר מכן יש מגבלה
יואב סגלוביץ':
 דרך אגב, זה גם מגבלה לאו דווקא על הנושאים האלה
יואב סגלוביץ':
 בכלל נשים שיוצאות ממקלט הן בקושי, אבל פה הקושי הוא מועצם
יואב סגלוביץ':
 השאלה מה ניתן לעשות בדרג המקצועי בשביל להביא למקבלי ההחלטות, כלומר לדרג המיניסטריאלי
יואב סגלוביץ':
 לצורך העניין צריך להגיע עד אליו להגיע לאיזשהו פתרון
יואב סגלוביץ':
 השאלה איך אפשר להניע את זה בתוך הדרג המקצועי במשרד? כי בסוף אני מסכים שזה לא משרד הרווחה לבדו, אבל כן צריך לייצר תהליך כי זה משהו שהוא לא הגיוני
יואב סגלוביץ':
 בסוף זה אפילו מחזיר אותן למקום שאסור שהן יהיו שם
יואב סגלוביץ':
 השאלה מה אפשר לעשות ועל מי אני מפיל את התיק עכשיו? ברור לי שזה לא פתרון בצ'יק-צ'אק
יואב סגלוביץ':
 אין לי ציפייה שמחר מישהו יגיד, כן, מצאנו פתרון קסם
יואב סגלוביץ':
 השאלה אם יש פה בחדר מישהו שמרים יד ואומר, תשמעו, אני אנסה לעשות משהו בתחום המקצועי, לרכז את בעלי המקצוע העמיתים שלי ולראות איך אפשר למצוא פתרון
יואב סגלוביץ':
 בסוף יגיעו לצומת ויצטרכו להגיע לשר כזה או לשר אחר לקבל החלטה של מדיניות, אבל זה צריך לבוא גם מלמטה
שירה אהרון:
אני רוצה רק להעיר שעם כל הדיונים פה והכל, אם אנחנו מדברים על נשים שאנחנו יודעים שהן לא יכולות ללכת לשום מקום אחר, זאת אומרת עצם האישור שלהן להיות כאן, ואנחנו יודעים שבעוד שנה זה לא יסתדר ואין להן מקום אחר, אז (א)(5), רשות האוכלוסין
שירה אהרון:
 אין שום דרך אחרת
שירה אהרון:
 (א)(5), מקבלות הכול
תמר להבי:
(א)(5) בהחלט יפתור את הבעיה
קריאה:
תומכת
קריאה:
התכוונת (ס)(2)(א)(5)?
שירה עבו:
לא, לא, התכוונתי ל-(א)(5)
קריאה:
אגב, הסודנים קיבלו עכשיו (א)(5)
שירה עבו:
אגב, המשנה ליועמ"ש הציעה לתת לכל אזרחי אריתריאה ששוהים בישראל זכויות סוציאליות, מעמד לפני שבית משפט ייתן את זה
שירה עבו:
 זה יפתור פה את כל הבעיות
שירה אהרון:
כל השאלה זה אם אנחנו יודעים שמדובר במשהו זמני, טווח של שנה, שנתיים או שאנחנו יודעים שזה ככה יהיה, ואז זה סתם למשוך, וזה לא הומאני, לא הומניטרי וגם לא כלכלי
אלי כהן:
יש ועדה בין-משרדית של עניינים הומניטריים, שמוגשים אליה בקשות הומניטריות
קריאה:
אבל אין מענה
קריאה:
והיא לא עובדת
קריאה:
עובדת בגדול
אלי כהן:
הנה, יש פה נציגים גם מהלשכה המשפטית וגם ממונת דסק של ועדה הומניטרית
אלי כהן:
 במידה ויש מקרים חריגים, בוערים, דחופים, יש לכם פה את האנשים
שירה אהרון:
כן, אבל אני עדיין אומרת שצריך לעשות הבחנה בין הומניטרי קצר טווח לבין הומניטרי ארוך טווח שהוא יכול להמשיך לאורך שנים רבות
אלי כהן:
אני מסכימה איתך
אלי כהן:
 קורבנות סחר בבני אדם אני הרפרנטית בלשכה המשפטית בטיפול בכל הנושא הזה, מקבלות הגנה של (ב)(1) לשנה לשנת שיקום, ואנחנו לא מדברים על מעמד של (א)(5) בהקשר הזה שהוא הקיצון
יואב סגלוביץ':
בואו נעצור פה שנייה לא בגלל שזה לא חשוב, לא בגלל שאני לא רוצה לייצר איזשהו פתרון
יואב סגלוביץ':
 אני חושב שזה לא לפה
יואב סגלוביץ':
 אמרתי, השולחן הזה זה שולחן של שוחרי טוב
יואב סגלוביץ':
 צריכים לפתור בעיה
יואב סגלוביץ':
 יש 100 נשים, גס, שמדינת ישראל משקיעה בהן
יואב סגלוביץ':
 עזבו את כל הסיפורים האחרים
יואב סגלוביץ':
 כבר החליטה, היא משקיעה בהן במקלטים, ואז בשביל בעיית המעמד שלהן שהן יוצאות החוצה, הן יוצאות לרחוב
יואב סגלוביץ':
 זה השורה התחתונה
יואב סגלוביץ':
 לא בגלל שלא רוצים אלא בגלל שאין פתרונות טכניים לעניין הזה
יואב סגלוביץ':
 כולם מסכימים
יואב סגלוביץ':
 ביטוח לאומי מסכים ומשרד הרווחה
יואב סגלוביץ':
 אין פה התנגדות
יואב סגלוביץ':
 זה לא סיפור של אידיאולוגיה
יואב סגלוביץ':
     תיראו, אני לא מכיר את כל הסיווגים, (א)(5), (ב)(4)
יואב סגלוביץ':
 אני פעם זכרתי, היום אני לא זוכר
יואב סגלוביץ':
 אני סומך על השכל הישר של האנשים ועל שיקול הדעת
יואב סגלוביץ':
 אם היו אומרים לי, שמע, זה בעיה של 10,000 איש, אז אוקיי, אז תמיד כבר נהיה סיפורים גדולים
יואב סגלוביץ':
 זה 100 נשים בשנה שמדינת ישראל אמרה בלי כל קשר, אנחנו מטפלים
יואב סגלוביץ':
 עד 1 בינואר טיפלנו, לצורך העניין
יואב סגלוביץ':
 מ-2 בינואר אנחנו לא באירוע
יואב סגלוביץ':
 לא הגיוני כי זה חוזר
יואב סגלוביץ':
 זה הרי לא נעלם
יואב סגלוביץ':
 הבעיה לא נעלמת, היא חוזרת והיא אצלנו, לכן מה שהייתי מבקש, סליחה שאני שכחתי את שמך, ממשרד האוכלוסין
אלי כהן:
אורלי דהן
יואב סגלוביץ':
על הראש שלך הפעם, כמו שאומרים
יואב סגלוביץ':
 אני כן מבקש שתעשו איזה דיון פנימי אצלכם קודם כל, ותשתפו פנימה את האנשים גם ממשרד הרווחה וגם מביטוח לאומי למצוא את האנשים המספיק חכמים למצוא שפילים ונישות ולנצל תת סעיף למשהו שיענה על הדבר הזה שיימצא פתרון
יואב סגלוביץ':
 אני מבקש כן לעשות את הדיון
יואב סגלוביץ':
 הרי בסוף זה בעיות שלא יפתרו מחר
יואב סגלוביץ':
 הן לא בעיות שהכי מעסיקות את מדינת ישראל ביום-יום, אבל עדיין יש פה אירוע קשה והדיון הוא על נשים אומללות
יואב סגלוביץ':
 זה נושא הדיון, נשים אומללות
יואב סגלוביץ':
 אין מצב שנעמוד מנגד
יואב סגלוביץ':
      הבקשה שלי, כי אני לא יכול להגיד משהו חוץ מבקשה, שתנהלי דיון, לא יודע אם את, אבל מי שאצלכם אמון על זה יחד, ואני מבקש שהחבר'ה הכי בכירים של הרווחה ככל שאפשר שיהיו בתוך העניין, שהבעיה תוצף בשיא העוצמה, וגם ביטוח לאומי אותו דבר
יואב סגלוביץ':
 הייתי רוצה לדעת שיש איזשהו שביב של תקווה לסיפור הזה עד ה-20 ביולי
אלי כהן:
אני אעביר את הבקשה למנהל מינהל אוכלוסין אצלנו
אלי כהן:
 הוא הדרג הבכיר האחראי
יואב סגלוביץ':
תגידי לו בקשה והמלצה ממני, כי חבל לעשות פה עוד דיון
יואב סגלוביץ':
 אני אגיד לך האמת, הרי אותו דבר יהיה פה, ושאילתות ובכנסת
יואב סגלוביץ':
 חבל
יואב סגלוביץ':
 אפשר למצוא פתרון, אז תעבירי בקשה עם דגש אישית ממני גם, ותנו לנו עדכון עד ה-20 בחודש
יואב סגלוביץ':
 אם לא, נעשה דיון, אבל אני חושב שאפשר לפתור את זה בלי דיון בכנסת
יואב סגלוביץ':
 זה משהו שאפשר לסגור אותו ונעשה טוב לכולם
יואב סגלוביץ':
 זה שולחן שוחר טוב, זה לא משהו אחר
יואב סגלוביץ':
      נציגת משרד האוצר נמצאת פה
יואב סגלוביץ':
 בשיחת צד בינינו אני ביקשתי ממנה רק דבר אחד בצד, שיהיה פה שקיפות, שלא יגידו שזה פה מתנהל לא בשקיפות
יואב סגלוביץ':
 פשוט באותם דיונים שאתם מרגישים שיכול להיות איזשהו חסם, היא הרפרנטית של משרד הרווחה, אבל היא תדאג שעוד אנשים, רפרנטים אחרים שצריכים להיות, שיהיה את החיבור הזה
יואב סגלוביץ':
 זה בסדר מבחינתך?
תאיר ראבוחין:
בסדר
יואב סגלוביץ':
טוב, אז המון תודה שהגעת לפה, תאיר, ונתראה בהמשך
יואב סגלוביץ':
 תודה רבה לך
יואב סגלוביץ':
     חבר הכנסת רביבו, בבקשה
אליהו מרידור:
תודה רבה אדוני יושב-ראש ועדת המשנה על הדיון החשוב
יואב סגלוביץ':
זה דיון אחד
אליהו מרידור:
עדיין
אליהו מרידור:
 יש ועדות שאני משמש כיושב-ראש ואני לצורך הדיון יושב-ראש
אליהו מרידור:
 כבודך שמור בלי שום קשר למעמד הרגעי, ידוע וניכר וצריך לתת לזה ביטוי
אליהו מרידור:
     אני מבקש לבוא לידי ביטוי דווקא כמי שמתמודד מהצד השני כיושב-ראש הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, ופעם ראשונה לשאול שאלה, איך המדינה מטפלת במתעללים עצמם? מה האכיפה מבצעת ומה הסנקציות שמופעלות? זו שאלה ראשונה, ולהציג איזה שהם פתרונות שהם יכולים להיות זמינים ופשוטים
אליהו מרידור:
     מעבר לעובדה שמדינת ישראל בהבנה מול ממשלת קנדה, מוציאה מרצון 2,000 מהגרי עבודה, כל סיבה שבעטיה הם הגיעו אבל לא תושבי המדינה והם בכל זאת כאן, והאו"ם מוציא מרצון 200 בשנה למגוון רחב של מדינות, אני אשמח להציע לסכם איתם שהעדיפות הגבוהה תהיה לאותן נשים, למצוא להן מדינות שיסכימו לקבל אותן, לשקם אותן, לדאוג להן ולתת להן מעמד קבע
אליהו מרידור:
 ככה הן יוכלו לפתוח בחיים חדשים, מוגנים, ללא שום פחדים, כי גם אישה שנמצאת במקלט היא בסוג של אולי כלוב של זהב במקרה הטוב
אליהו מרידור:
 לאחר מכן כשהיא יוצאת היא צריכה לדאוג לגורלה
אליהו מרידור:
      לצד זאת אני מעדכן אתכם שאני מקדם בימים אלה עם שר החוץ יציאה מרצון, לעודד יציאה מרצון של שוהים מאותו אפיון, בין היתר לקנדה אבל לא במעמד של פליטים אלא של מקבלי עבודה, ואז מדינת ישראל מכשירה אותם על חשבונה, מציידת אותם גם במקצוע וגם באיזשהו סל התארגנות, ומעבירה אותם בסיכום מקדים, לצורך העניין בשלב הזה עם קנדה, לעבוד במקום שהן לא מגיעות כפליטות ולא כמגורשות חלילה
אליהו מרידור:
 ממש לפתוח להן דף חדש בחיים
אליהו מרידור:
 זה בדיוק על אותו עיקרון, להבדיל שיש תוכנית להגנת עדים שרוצים לפתוח חיים חדשים, לאנשים שאין להם סיכוי באמת להשתקם ולהתקדם פה בארץ, לסייע להם במקום אחר
אליהו מרידור:
 כנ"ל לגבי אותם שוהים
אליהו מרידור:
      אני מציע לקדם בעדיפות גבוהה דווקא את אותן נשים שבאמת כמה שלא נרצה לדאוג להן כמדינה, אנחנו לא באמת נוכל לערוב להן
אליהו מרידור:
 קשה לדאוג לילידות המדינה ותושבות קבע שיש להן בני משפחה ומכרים וסביבה אוהדת יותר רחבה
אליהו מרידור:
 בטח ובטח למי שאין לה תשתית כזאת חברתית ומשפחתית
אליהו מרידור:
 אלה הם הנושאים שאני מבקש להעלות ואני מציע שהם יידונו
מטי צרפתי הרכבי:
אני קודם כל רוצה להודות על הדיון המאוד חשוב הזה
מטי צרפתי הרכבי:
 בסוף אנחנו כחברה נמדדים באיך אנחנו מטפלים בחוליות החלשות
מטי צרפתי הרכבי:
 החוליות החלשות במקרה הזה, בדיון הזה זה הנשים חסרות מעמד
מטי צרפתי הרכבי:
 אתה צודק, חבר הכנסת רביבו, בזה שכשמדברים על פתרון סופי, אז הוא הולך בכל התקופה שהנשים האלה נמצאות במדינה, אם זה במקלט, אם זה ביציאה מהמקלט עם הבקשה או הקריאה של היושב-ראש למצוא להן הסדרה של המעמד על מנת שיחיו פה בכבוד, וכלה באיזושהי תוכנית איך אנחנו כמדינה ריבונית חברתית גם מוצאים להן את הפתרון, אם הן לא נשארות בארץ, אז פתרון מכובד ומכבד למדינה קולטת אחרת
מטי צרפתי הרכבי:
 יש כאן איזושהי תוכנית רב-תחומית, זה אחת, לטפל במצוקה, שתיים, אחרי שכובתה השריפה של המצוקה זה לדאוג שחייהן פה יהיו בכבוד, ושלוש, במידה והן לא נשארות בארץ, אז באמת למצוא להן את המקום המכבד
אליהו מרידור:
לא, לעודד אותן, לפתוח בפניהן אפשרות נוספת ולקדם את זה
אליהו מרידור:
 לתת להן עתיד, לתת להן מקצוע
מטי צרפתי הרכבי:
בזה בעצם אנחנו נמדדים כחברה, והלוואי וכל הישיבות או הדיונים בכנסת יהיו באמת על דברים שהם בכבודו של אדם והצלת נפשות, אז תודה רבה, אדוני היושב-ראש
אליהו מרידור:
ברשותך אדוני היושב-ראש רק עוד איזושהי נקודה קטנה
אליהו מרידור:
 בנייר העמדה יש התייחסות להנגשה שפתית, ויש את המגבלה שמי שיכול לתרגם הוא לא יכול להיות חשבונית וכן הלאה
אליהו מרידור:
 גם מקרב בני העם האריתריאי וגם הסודני ישנם מרכזי סיוע של בני עמם
אליהו מרידור:
 הם בוודאי דוברים את השפה, הם בוודאי מנסים לסייע
אליהו מרידור:
 אני מציע לגייס אותם לטובת הנושא הזה, שהם ינגישו את הפערים השפתיים
יואב סגלוביץ':
האמת היא שזה דבר שעלה פה ואני מקווה שדומיניץ ממשרד המשפטים תמצא לנו בכלל פתרונות כלליים
אורלי לוינזון-סלע:
האנשים קיימים כמובן
אורלי לוינזון-סלע:
 השאלה היא פשוט שאלת תשלום ושל ההסדרה של התשלום
אליהו מרידור:
מדובר בארגוני סיוע וולונטריים
אורלי לוינזון-סלע:
הם לא צריכים לעשות את הדבר הזה בצורה וולונטרית
אורלי לוינזון-סלע:
 מדובר פה בנשים שחיות כאן בין עשר ל-16 שנים, כבר קרוב לשני עשורים
אורלי לוינזון-סלע:
 הן נמצאות במצוקה איומה ונוראית
אליהו מרידור:
אני מניח שמי שחי במדינה 16 שנים מכיר את השפה שלה
אורלי לוינזון-סלע:
מחובתה של מדינת ישראל לדאוג שהן יהיו מוגנות ושהן יעברו איזשהו שיקום
אורלי לוינזון-סלע:
 זה המינימום האפשרי
אליהו מרידור:
אני לרגע לא חלקתי על כך
אליהו מרידור:
 אני מנסה לתת הצעה פרודוקטיבית שניתן לקחת אותה היום ולממש אותה
נטע מישלי:
אמרו את זה בתחילת הדיון
נטע מישלי:
 סוג האשרה שהם מקבלים לא מאפשר להם לקבל עוסק פטור בשביל לקבל תשלום על הדבר הזה
נטע מישלי:
 כשבן אדם נותן שירות מקצועי כמו תרגום, צריך לתת לו תשלום
אליהו מרידור:
ארגוני הסיוע פועלים באופן וולונטרי
אליהו מרידור:
 הם עושים את זה ביום-יום
אליהו מרידור:
 יותר מזה אני אומר לכם, מי שנמצא 16 שנים במדינה מסוימת, מן הסתם אמור לדעת את השפה מספיק טוב כדי לדעת לתקשר מול מי שמנסה לסייע לו
קריאה:
אדוני, הן חיו תחת כליאה
אליהו מרידור:
את רוצה לומר לי שיש מישהו ש-16 שנים שוהה במדינת ישראל ולא היה חשוף לחברה ולא מכיר את השפה ולא ראה אור יום?
קריאה:
אנחנו מדברות על נשים נפגעות אלימות שכלואות בבתים שלהם עם הבעלים שלהם
אליהו מרידור:
16 שנים, מאז שהן בארץ?
נועה רודמן:
אנחנו מדברות על נשים שגם נמצאות בסיכון בתוך הקהילות שבהן הן חיות
נועה רודמן:
 זה צריך להיות שירות מקצועי
נועה רודמן:
 זה צריך להיות מוגן
נועה רודמן:
 המטרה פה של הדיון זה שהן יוכלו להשתקם ולהיות מוגנות
נועה רודמן:
 יש עם זה המון מורכבויות
יואב סגלוביץ':
לא קלעתם נכון
יואב סגלוביץ':
 כל אחד בא עם איזה מטען על הגב שלו
יואב סגלוביץ':
 חבר הכנסת רביבו בא עם הצעה, שדרך אגב אני ניסיתי לקדם אותה בהקשרים אחרים, להעביר לחו"ל נשים מאוימות בכובע אחר, בזמן אחר
יואב סגלוביץ':
 אם בהקשר הזה יהיה אפשר לעזור, זאת הצעה טובה
יואב סגלוביץ':
      הנושא השפתי דיברנו קודם ועכשיו אנחנו נעבור לנושא של חשבונות הבנק
יואב סגלוביץ':
 מזכיר לכולם, זה נושא אחד לפני אחרון
יואב סגלוביץ':
 אני חושב שהנושא הזה שהעלה חבר הכנסת רביבו, איזושהי יכולת להעביר למדינה טובה בחו"ל נשים שגם ככה עם כל מה שנוכל לעשות, אני אומר לכם, זה לא רק נשים מוכות, זה נשים מאוימות, זה אלף ואחד סיפורים שמאוד קשה לעשות אותם
יואב סגלוביץ':
 אם תהיה אפשרות כזאת, ברכה גדולה מעבר למה שנעשה פה, ופה אני עוצר
יואב סגלוביץ':
     חשבונות בנק
אורלי לוינזון-סלע:
חשבונות בנק, בגדול אנחנו יודעות שיש הנחיה של המפקח על הבנקים
אורלי לוינזון-סלע:
 יש לנו ההנחיה הזאת
אורלי לוינזון-סלע:
 גם מי שאין להן מעמד תושב יכולות לפתוח חשבון בנק
אורלי לוינזון-סלע:
 יחד עם זאת אנחנו נתקלות בהמון קשיים במימוש של הדבר הזה בשטח גם בקרב נשים אריתריאיות שחיות פה כבר הרבה שנים ומחזיקות בוויזה 2(א)(5), גם בקרב נשים שהגיעו זה מכבר בעקבות המלחמה באוקראינה, ואנחנו שומעות על המון קשיים גם מהמקלטים
אורלי לוינזון-סלע:
 כשאישה לא מצליחה לפתוח חשבון בנק, היא לא תקבל את מענק ההסתגלות, וזה המקור הכלכלי המרכזי שמאפשר לה להתחיל להשתקם
יואב סגלוביץ':
ברור
יואב סגלוביץ':
 אני רוצה תוספת רק בנושא חשבונות בנק, על בעיות שאתם יודעים, לראות אם אפשר למצוא פתרון לזה ומה היקף הבעיה
נעמה סבתו:
אני יכולה להגיד ספציפית שפשוט אנחנו כל הזמן נתקלות עם זה בקשיים
נעמה סבתו:
 יש בנק אחד שבו אני צריכה להיות עם אותה פונה בטלפון, לתפוס אותה ביום טוב כדי - - -
יואב סגלוביץ':
בנק אחד בלבד?
נעמה סבתו:
בנק הפועלים ביפו
נעם גרדין:
לציין רק עוד בעיה, שהסיוע שניתן של "דף חדש" שהוא מצוין והוא נותן איזשהו מענה ראשוני לנשים שיוצאות מהמקלט, אנחנו מעבירים אותו לרוב לבעלי הדירה של האישה
יואב סגלוביץ':
של השכירות
נעם גרדין:
כן, כי אנחנו לא יכולים להעביר לחשבונות הבנק של הנשים עצמן בגלל כל הבעיות האלה, ואז האישה עצמה לא יכולה לעשות איזושהי חשיבה עם עצמה
יואב סגלוביץ':
השאלה שלי עכשיו לא על הבעיה למי מעבירים
יואב סגלוביץ':
 האם יש בעיה עם הבנקים?
נעם גרדין:
הבעיה שהם תיארו
יואב סגלוביץ':
כולם מסכימים שיש בעיה עם הבנקים?
נעמי שניידרמן:
יש את אמנת הבנקים, את אמנת זמינות פיננסית
נעמי שניידרמן:
 זה יוזמה של איגוד הבנקים ביחד עם בנק ישראל
נעמי שניידרמן:
 מהניסיון שלנו, התמונה מורכבת אבל כן יש באמת את האפשרות לאיזשהו רפרנט לנושא של נשים נפגעות אלימות בכל בנק, ואני חושבת שזה כן יכול להיות ערוץ מאוד פרודוקטיבי
נעמי שניידרמן:
 מהניסיון שלנו, גם אם זה לא עובד בפעם הראשונה, יש אל מי לפנות
יואב סגלוביץ':
אתן לא מזהות בזה בעיה?
נעמי שניידרמן:
אני אומרת שהבעיות הן פתירות
יואב סגלוביץ':
השאלה שלי היא כמה להיכנס לזה? אני שואל את זה בצורה הכי ישירה
שירה עבו:
יש עניין טכני גם
שירה עבו:
 כשמדובר באישה שהמסמך המזהה היחיד שלה בישראל זאת אשרה - - -
נעמי שניידרמן:
זו הבעיה
יואב סגלוביץ':
בסדר, אבל זו בעיה של כולן
אליהו מרידור:
קודם כל זה כבר נמצא בהליך
אליהו מרידור:
 חשוב רגע שנבהיר
אליהו מרידור:
 אני מעדכן אותך, אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים בהליך שכל שוהה כזה יקבל מספר זיהוי חד חד-ערכי
אליהו מרידור:
 אנחנו נמצאים על זה
אליהו מרידור:
 זה נמצא בעבודה
יואב סגלוביץ':
מול בנק ישראל
אליהו מרידור:
 כשיהיה מספר מזהה חד-חד-ערכי הוא יהיה כלפי כלל הרשויות ונותני השירותים במדינה
אליהו מרידור:
 זה בתי חולים, זה בנק, זה משרד החינוך
אליהו מרידור:
 כל מי שאמורים להזדהות מולו, שיהיה מספר חד-חד-ערכי
אליהו מרידור:
 זה דבר שעדיין לא קיים
אליהו מרידור:
 אנחנו עובדים על זה במלוא המרץ
אליהו מרידור:
 אני רק מעדכן אותך ואני מודה לחברתי, חברת הכנסת הרכבי שהסבה את תשומת ליבי לנקודה שאני מכיר אותה
אליהו מרידור:
 ישנם שוהים שיש להם מעמד וכבר יש להם עסקים פעילים פה ורשומים
אליהו מרידור:
 איתם ניתן כן לקיים התקשרות
אליהו מרידור:
 בעניין שרוצים משהו שמישהו ישתכר דרך זה, אז הנה כן יש כאלה שיכולים
אליהו מרידור:
 ניתן לאתר אותם
אליהו מרידור:
 זה לא קשה לאתר אותם
אליהו מרידור:
     אני מאוד מודה לך והלוואי והיה לי זמן להמשיך להישאר, אבל אני בין רצף ועדות
יואב סגלוביץ':
להתראות
טלי רוזנפלדר:
אני רוצה להוסיף שבשנה וחצי שאני מנהלת מטעם המשרד את תוכנית "דף חדש", היה לנו מקרה אחד של אישה שהתקשתה לפתוח חשבון בנק כדי לקבל את המענק, ומצאנו לה פתרון
טלי רוזנפלדר:
 אני לא מכירה מקרים שאישה לא קיבלה מענק הסתגלות בגלל בעיה של חשבון בנק
טלי רוזנפלדר:
 מקרה כזה היה מוצף אליי והיה מטופל
אורלי לוינזון-סלע:
אני שמעתי את זה מאחד המקלטים
יואב סגלוביץ':
ברשותכם, סעיף 4 יורד מסדר היום
יואב סגלוביץ':
 אני מדבר על הבנקים
יואב סגלוביץ':
 אני מבין שזה בעיות שהן פתירות
יואב סגלוביץ':
 כשאני אומר יורד מסדר היום, לא מסדר היום שזה לא חשוב, אלא כמה זום לשים עליו
יואב סגלוביץ':
     נעבור לאחרון, זה מודעות לסוגי אלימות
אורלי לוינזון-סלע:
אני אשמח אם החברים שלי כאן ירחיבו בנושא הזה
אורלי לוינזון-סלע:
 הסעיף הזה מדבר בכלל על היכולת של המקלטים ובעיקר של המרכזים, שזה שירות יחסית חדש שהתחיל להיות מונגש לנשים חסרות מעמד
אורלי לוינזון-סלע:
 המודעות שלהן לסוג האוכלוסייה, לטראומה הספציפית שהיא מחזיקה אותה ולמאפיינים של האלימות שקיימים באוכלוסייה הזאת
אורלי לוינזון-סלע:
 אני אתן לד"ר ינאי קרנצלר מרופאים לזכויות אדם לתת קצת יותר "בשר" בחסם הזה
יואב סגלוביץ':
תיראו, אני קראתי את המסמך ואני רוצה לראות מה עושים
יואב סגלוביץ':
 זה שיש קושי במודעות לאפיונים המיוחדים של אוכלוסיות מיוחדות, זה ידוע בטח בחדר הזה
יואב סגלוביץ':
 השאלה היא מה עושים מחר בבוקר, ואני אקדים את המאוחר
יואב סגלוביץ':
 בסוף זה עבודה של כולנו "לשווק" את השונות של כולנו ואת המיוחדות של כולנו, לכן אני מבקש בעניין הזה להיות גם קצרים כי אני רוצה לעשות משהו שנהוג לעשות בכנסת בכל ועדה, ובסוף אנחנו נגיע לזה, נעשה סבב אנשים שרוצים להגיד משהו שלא תחת המכבש הזה של הזמן
יואב סגלוביץ':
 נעשה את זה קצר כי אני רוצה לאפשר לאנשים שלא דיברו ויש להם מה לומר, לומר בנושאים כלליים
יואב סגלוביץ':
 אם יש משהו להוסיף על זה, כי רציתי גם להוריד את הסעיף הזה כבר מסדר היום
אורלי לוינזון-סלע:
אני חושבת שבנושא הזה לא צריך את דומיניץ
אורלי לוינזון-סלע:
 אפשר באמת להגיע להבנות בינינו איך אנחנו פועלים ואיך אנחנו בונים תוכנית כדי להגביר את המודעות
יואב סגלוביץ':
      מטי, המון תודה
מטי צרפתי הרכבי:
אני עוברת לוועדת פנים
יואב סגלוביץ':
אני חושב שכולם פה מכירים את כולם בחדר, הארגונים
יואב סגלוביץ':
 אני מניח שמכירים את כולם, העבודה השוטפת, ואם לא כולם מכירים את כולם, אז כבר טוב שבאתם, אז עכשיו זו הזדמנות לייצר את החיבורים
יואב סגלוביץ':
 אני לא רוצה לגמרי להוריד את הסעיף, אז נעשה את זה קצר בשתי דקות ולאחר מכן אני רוצה לעשות פה סבב של אנשים, התייחסות לדברים שלא עלו, ובסוף לסגור את הדיון הזה ולסיים אותו בשעה 11:00
יואב סגלוביץ':
      בבקשה, ד"ר ינאי
ינאי קרנצלר:
המרפאה שלנו היא מרפאת מתנדבים שמעניקה רפואה ראשונית ורפואה יועצת לכל האוכלוסיות חסרות מעמד
ינאי קרנצלר:
 אנחנו רואים, בין אם זה אלימות שהיא כלכלית, אישה שהיא בסכנה לכניסה להריון, שהיא בעצם כלואה במצב שהיא מחויבת, נדרשת לשים את עצמה במצב של לסכן את עצמה, שוב, בגלל שזה מה שמקנה לה קורת גג או סוג של יציבות כלכלית, וזה משהו שהיא נדרשת לשאת יחד איתה או איום עליה ועל הילדים שלה
ינאי קרנצלר:
      אני יודע שמשרד הרווחה ומשרד הבריאות עוסקים בנושא של מניעה בצורה מדהימה ומקיפה, אז בקשה אחת או הצעה אחת היא להכניס את האוכלוסיות הללו לשיקולים כשבונים תוכניות מניעה סביב הסוגיה הזו
ינאי קרנצלר:
 העלאת מודעות גם בקרב אנשי מקצוע, גם בקרב כל נותני השירותים, גם בקרב האוכלוסייה עצמה
ינאי קרנצלר:
 זה משהו שאנחנו כמובן מתמודדים איתו
ינאי קרנצלר:
     הנושא של הנגשה שפתית גם מתייחס כמובן להעלאת מודעות ומניעה
ינאי קרנצלר:
 שמירה על רצף טיפולי
ינאי קרנצלר:
 העובדה שהם חייבים לקפוץ ממסגרת למסגרת, שמענו בדיוק לפני רגע על כל המסגרות המתאימות במצב המחולק, המוגדל של מערכת הבריאות, אז כל פעם שהם חייבים לפגוש מערכת אחרת, אז רצף הטיפולים נקטע וזה פוגע וגם מעמיד אותן בסכנה
ינאי קרנצלר:
      כל העולם הזה של מניעה כל כך רלוונטי גם ספציפית לאוכלוסיות הללו, העלאת מודעות בכל שלבי המערכות ואנשי מקצוע וגם בתוך האוכלוסייה עצמה
נועה רודמן:
אני אשמח להוסיף רק על הנקודה הזאת, שאין מודעות בקרב אנשי מקצוע שפוגשים את הנשים האלה, בין אם זה מערכת הבריאות, בין אם זה לפעמים גם גורמים בתוך הרווחה שלא מכירים את הסיכונים לסחר בבני אדם, ובטח לא מספיק, גם בקרב המשטרה