GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה תמנו:
 אנחנו נתחיל עם באמת יותר על הפעולות, בדיון הבא יהיה דגש על מה עושים
פנינה תמנו:
 פה זה היה לפתוח יותר את תמונת המצב
פנינה תמנו:
 ליאת, יש לך שלושים שניות, אחרי זה לשי יש שלושים שניות
פנינה תמנו:
 ואז אני צריכה לסכם
ליאת קליין:
אין בעיה
ליאת קליין:
 עורכת דין ליאת קליין, מ"קולך" – פורום נשים דתיות
ליאת קליין:
 ממש בכמה מילים
ליאת קליין:
 קודם כל, אנחנו נחשפים פה, תודה על הדיון, נחשפים לנתונים קשים
ליאת קליין:
 163 מקרים בשנה זה לא מעט
ליאת קליין:
 בשפה של מי שמבין את התופעה הזאת, זה הרבה מאוד מקרים שמעיד על תופעה מאוד גדולה
ליאת קליין:
 זה מעיד גם על זה שעושים עבודה בלאתר ולדווח, שזה דבר יפה
ליאת קליין:
אני כן רוצה להגיד - - -
פנינה תמנו:
לפחות הם, אם לא הנציבות
ליאת קליין:
אני רוצה להגיד שדובר פה לא מעט, ובצדק, על מאפיינים המיוחדים של שירות לאומי ביחס לצבא, ובכלל נערות צעירות שמגיעות למסגרות מאוד מגוונות
ליאת קליין:
 על זה אני רגע רוצה לשאול
ליאת קליין:
 לא רגע איך מטפלים ולא על הכשרות
ליאת קליין:
 מה עושים בשלב מניעה, לא בשלב של הסברה
ליאת קליין:
 לאן שולחים את הבנות
ליאת קליין:
 כמה עושים בירור לאיזה גוף שולחים את הנבות
פנינה תמנו:
נכון, אבל זה מה שהציפה השרה ביושר
ליאת קליין:
לא, אני רוצה לומר באמת - - -
פנינה תמנו:
 שי
ליאת קליין:
טוב, אני, יש לי מה לומר
שי שמאי גליק:
 אני אגיד גם
פנינה תמנו:
אבל יש את הדיון הבא, אני אתן לכם יותר זמן לארגונים, אני מבטיחה
שי שמאי גליק:
אני אגיד גם בשלושים שניות
שי שמאי גליק:
 אנחנו מדברים על בנות שחוות איזושהי הטרדה והן באות ומסתכלות בנוהל
שי שמאי גליק:
 בנוהל לא כתוב בשום מקום שהן יכולות לבקש לעבור מקום
שי שמאי גליק:
 חשוב
ליאת קליין:
נכון, נכון
שי שמאי גליק:
וזה דחוף, שכתוב, שיהיה בנוהל – בת שחווה הטרדה - - -
ליאת קליין:
זה היה משפט ההמשך שלי
שי שמאי גליק:
באותו רגע היא יכולה לפנות לרכזת שלה ולהגיד לה "תקשיבי, חוויתי הטרדה, אני מחר לא חוזרת למקום", שזה יהיה בנוהל
שי שמאי גליק:
 אמנם היא יכולה, הכל, אבל - - -
פנינה תמנו:
או או, אבל אני לא רוצים שיהיה מצב שהפוגע נשאר והיא בורחת
שי שמאי גליק:
לא, לא, ברור שלא
פנינה תמנו:
אז אנחנו צריכים כלים משולבים
שי שמאי גליק:
אבל שיהיה לה, רגע, ושיהיה לה כתוב בנוהל
שי שמאי גליק:
הרגע את יכולה לעבור
פנינה תמנו:
אז אנחנו גם נקבל את הנוהל ואנחנו נפענח אותו לעומקו
פנינה תמנו:
 אני רוצה להביא לך לסכם את הדברים
פנינה תמנו:
 לא נשאר לנו הרבה זמן, אבל בבקשה כבוד השרה, ואני רוצה להודות לך שאת כאן, ושאת נכנסת לעובי הקורה
פנינה תמנו:
 אני יודעת שחודשים היא על הסיפור הזה, ואני חושבת שהתחלנו פה משהו, כי הם התחילו ואנחנו מתפרצים לדלת פתוחה, לא ניקח קרדיט של אף אחד, אבל אנחנו רוצים להיות על הדבר הזה
פנינה תמנו:
 תודה השרה
אורית סטרוק:
אז אני באמת, הדבר המרכזי שאני רוצה לומר זה באמת תודה על היכולת לשתף גם בכנסת, למרות שעשו פה עבודה מצוינת גם ברשות וגם בשיתוף הפעולה הנפלא בין איגוד מרכזי הסיוע לבין הרשות, באמת שיתוף פעולה פנטסטי שעוד ימשיך
אורית סטרוק:
 אבל עדיין אני באמת חשובת שחובתנו כמדינה, כפי שאת, גבירתי יושבת הראש, הצגת את זה
אורית סטרוק:
 חובתנו כמדינה וגם ככנסת, לשים את מלוא תשומת הלב על המתנדבים שלנו, על המתנדבות שלנו, שנותנים את הכל למען המדינה, וצריכים לקבל בחזרה הכל
אורית סטרוק:
 הכל
אורית סטרוק:
ואנחנו נמקסם את זה בעזרתכם, בעזרת השם, ובאמת נייצר למתנדבים ולמתנדבות שלנו סביבה מוגנת שבה הם יכולים לתת משלהם למען המדינה בלי להיפגע
פנינה תמנו:
 כבוד השרה, חברי הכנסת, אני לא אצא מפה עם סיכומים, אני רק אומר, אנחנו נעשה את הדיון ממש ממש בהקדם
פנינה תמנו:
 נבקש מכם, גם כפי שביקש כאן חבר הכנסת סגלוביץ', תמונה הרבה יותר רחבה
פנינה תמנו:
 גם של הנציבות, כמה בנות שירות לאומי התלוננו
פנינה תמנו:
 כל היוהל"ניות, ואני רוצה את כל שמונה היוהל"ניות, כולל היוהל"נית הראשית, כולכן תבואו עם תמונת מצב לפעם הבאה, שהיא מלאה, כדי שנפתח בזה ומהר נעבור לדרכי הטיפול
פנינה תמנו:
 תודה כבוד השרה, תודה לך המנכ"ל, כל טוב
אורית סטרוק:
יישר כוח
פנינה תמנו:
הישיבה הסתיימה
יואב סגלוביץ':
בוקר טוב לכולן ולכולם, אני רוצה למסגר את הדיון
יואב סגלוביץ':
 יש הרבה אנשים ואני אגיד לכם מה המטרה שלי
יואב סגלוביץ':
 המטרה שלי לנסות ולקדם את הדברים
יואב סגלוביץ':
 אני חושב שאת הבעיות אנחנו מכירים
יואב סגלוביץ':
 כל מי ששלח חומר, לפחות אני קראתי אותו
יואב סגלוביץ':
 אני אומר עוד פעם, לא בשביל חס וחלילה שהדיון יהיה קצר מידי, אלא להיות מאוד ממוקדים על בעיה שאני חושב שאנחנו מכירים אותה לא מהיום ולא מאתמול, ולראות איזה פתרונות, ואני יודע שחלק מהדברים התקדמו עם הזמן
יואב סגלוביץ':
 בסוף אני מאוד אשמח לדעת מה צריך לעשות בשביל לשפר את המצב
יואב סגלוביץ':
 אחרי שאמרנו מה צריך לשפר, זה מה שכל אחד מאיתנו מסוגל לעשות, איפה אנחנו ככנסת יכולים לסייע בעניין
יואב סגלוביץ':
 דווקא אני אומר במובן של לסייע כי פחות העניין לפעמים בכנסת זה להביע ביקורת על א', ב', ג'
יואב סגלוביץ':
 אוקיי, זה תמונת המצב ומה אנחנו צריכים לעשות
יואב סגלוביץ':
      כשמדובר על חסרות מעמד במקרה הזה, תמיד זה מעורר כל מיני דברים
יואב סגלוביץ':
 אני לא רוצה לעורר את זה
יואב סגלוביץ':
 מבחינתי יש פה קבוצת התייחסות של נשים שנמצאים במצב הכי קשה שיכול להיות, שהן לא מוגנות, מבוהלות, מנוצלות, ובלי כל קשר לתפיסת העולם של מי מחברי הכנסת שאולי עוד ייכנס, מה הוא חושב לגבי הנושא הזה או הנושא הזה, מבחינתי לא רלוונטי לדיון הזה
יואב סגלוביץ':
 מה שרלוונטי לדיון, מה אנחנו עושים לעזור לאנשים אומללים כבני אדם, במקרה הזה נשים אומללות
יואב סגלוביץ':
 זה מסגרת הדיון
יואב סגלוביץ':
 אני אומר את זה לפני שהגיעו הח"כים, אם יגיעו
יואב סגלוביץ':
 זה המסגרת, לכן אני אבקש מכל אחד מהדוברים להיות גם קצר, גם ממוקד
יואב סגלוביץ':
 הנחת העבודה שלי שכולם מכירים או מכירים את הרוב
יואב סגלוביץ':
 יש מצגת שאני מבקש גם כן שנציג בקצרה
יואב סגלוביץ':
 אני רוצה לדעת בעיקר איפה הבעיות ממוקדות ומה אפשר לעשות בשביל לתקן אותן, וכמובן לשמור על אפשרות שכל מי שטרח והגיע ואכפת לו ועושה וחשוב לו, להביא לידי ביטוי, אבל באמת המטרה היא פה ללכת קדימה
יואב סגלוביץ':
 פה אני אעצור
יואב סגלוביץ':
      הראשונים שיציגו זה א
יואב סגלוביץ':
ס
יואב סגלוביץ':
ף, עו"ד אורלי לוינזון
יואב סגלוביץ':
 גם כן להיות קצרים, ממוקדים, בעיקר בסוף שכל אחד מאיתנו יידע מה הן הבעיות
יואב סגלוביץ':
 שלב ראשון זה הבעיות, אולי לא לפי סדר העניין
יואב סגלוביץ':
 כל מי שחושב שיש לו להציג עוד משהו שלא יוצג פה במצגת על הבעיה, יגיד שתי מילים ואז נעבור לשלב הפתרונות
יואב סגלוביץ':
 ברשותכם, נמקד את הדיון בצורה כזאת, ותודה רבה לכולם שהגעתם
יואב סגלוביץ':
      א
יואב סגלוביץ':
ף, בבקשה
אורלי לוינזון-סלע:
בוקר טוב, אני עו"ד אורלי לוינזון-סלע, מנהלת המחלקה הציבורית בא
אורלי לוינזון-סלע:
ף
אורלי לוינזון-סלע:
, ארגון סיוע לפליטים ולמבקשי מקלט בישראל
אורלי לוינזון-סלע:
 אני כן רוצה קודם כל להודות לוועדה וליו"ר הוועדה על עצם קיום הדיון ועל ההזדמנות להעלות את השולחן את אחת מקבוצות הנשים הכי פגיעות בישראל, בחברה הישראלית, שמצבן באמת מדיר שינה מעינינו
אורלי לוינזון-סלע:
      אנחנו התבקשנו לתת סקירה קצרה על הבעיות
אורלי לוינזון-סלע:
 אני ממש שמחה שאתה ביקשת שנהיה קצרות, אז אני באמת אתאר את הבעיות מנקודת המבט של א
אורלי לוינזון-סלע:
, בקצרה, ואני אבקש גם מהקולגות שלי, מארגוני חברה אזרחית נוספים להשלים מהמבט שלהם
אורלי לוינזון-סלע:
 אני אשמח מאוד שנעבור לפתרונות שבסופו של דבר נמצאים בידי משרדי הממשלה והרשויות המקומיות
אורלי לוינזון-סלע:
     שנייה לפני שאנחנו צוללים לבעיות, אני כן רוצה לתת כמה מילים על האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה, פשוט כדי ליישר קו וכדי שהדיון יהיה ממוקד
אורלי לוינזון-סלע:
 אנחנו מדברים על מה שנקרא זרים שאינם בני הרחקה
אורלי לוינזון-סלע:
 אנחנו נקרא להם פליטים
אורלי לוינזון-סלע:
 הם רובם הגדול עומדים בהגדרות בין-לאומיות של פליטים
אורלי לוינזון-סלע:
      (הצגת מצגת)     לפי נתוני רשות האוכלוסין יש כיום כ-24,500 פליטים מאפריקה, רובם המוחלט מאריתריאה ומסודן
אורלי לוינזון-סלע:
 הם חיים פה בישראל כדין
אורלי לוינזון-סלע:
 משרדי הממשלה קוראים להם זרים שאינם בני הרחקה, כי באמת מדינת ישראל מכירה בכך שאי אפשר להרחיק אותם לארצות המוצא שלהם
אורלי לוינזון-סלע:
 הם מחזיקים באשרת שהייה
אורלי לוינזון-סלע:
 בדרך כלל רובם מחזיקים באשרת 2(א)(5) שהמשמעות שלה היא שהם משוחררים בתנאים, כלומר יש להם הזכות להסתובב במרחב, לא להיות כלואים, אבל מעבר לכך האשרה הזאת לא מעניקה זכויות סוציאליות
אורלי לוינזון-סלע:
      גדלים כאן בישראל כ-8,200 ילדים
אורלי לוינזון-סלע:
 רובם המוחלט נולד כאן כי כל האוכלוסייה הזאת חיה בישראל בין עשר ל-16 שנים
אורלי לוינזון-סלע:
 בתוך הקבוצה הזאת יש כ-4,500 נשים
אורלי לוינזון-סלע:
 אנחנו מידי פעם מבקשים נתונים, פילוח מרשות האוכלוסין, אז אלה הנתונים פחות או יותר שאנחנו יודעות עליהם כיום
אורלי לוינזון-סלע:
      ממה שאתם כבר מבינים, אנחנו מדברים על קבוצה שהיא מיעוט בתוך מיעוט
אורלי לוינזון-סלע:
 זה הופך את קבוצת הנשים הפליטות מאפריקה לאחת הקבוצות הפגיעות ביותר שחיות כאן בישראל
אורלי לוינזון-סלע:
 כמו כל הפליטים, הן לא זכאיות לביטוח בריאות, לביטוח בריאות ממלכתי
אורלי לוינזון-סלע:
 הן לא זכאיות לקצבאות ביטוח לאומי חוץ משלושה ענפי ביטוח למי שעובדים ועובדות, והמשמעות היא שהן לא זכאיות לקצבאות נכות, לקצבאות מזונות, הבטחת הכנסה, דמי אבטלה, קצבת ילד נכה
אורלי לוינזון-סלע:
 כל הקצבאות האלה נמנעות מהן
אורלי לוינזון-סלע:
      אנחנו בא
אורלי לוינזון-סלע:
 מעריכות שבערך 50% מהנשים הן מגדלות את הילדים לבד, הן אימהות חד-הוריות והן כמובן לא זכאיות לדברים שנשים ישראליות חד-הוריות זכאיות להן, סיוע בשכר דירה למשל, נקודות זיכוי
אורלי לוינזון-סלע:
 הסיטואציה הזאת שבה הן לא זכאיות לקצבאות, הן לא זכאיות כמעט לשירותי רווחה, הן לא זכאיות לביטוח בריאות והן לא זכאיות לאיזה שהן הטבות שחד-הוריות זכאיות להן, מציבה אותן במקום מאוד מאוד פגיע
אורלי לוינזון-סלע:
      אני אתחיל עם הסוף
אורלי לוינזון-סלע:
 הסוף הוא שבסופו של דבר, וזה מה שאנחנו שומעות מהשטח, היכולת של הנשים האלה גם אם הן מוצאות הגנה ומקלטים, היכולת של הנשים האלה כשהן יוצאות מהמקלטים לשקם את עצמן ולצאת ממעגל האלימות היא ממש נמוכה
אורלי לוינזון-סלע:
 כמו שאמרה לי מנהלת מקלט, הן מגיעות למקלט, הן משתקמות, הן מחלימות ואז הן יוצאות בחזרה והן חוזרות למעגל האלימות, אם בחזרה לבן הזוג האלים או בן זוג אחר כשיש שחזור של דפוסי אלימות בגלל שהן חוזרות בעצם לחרפת רעב לעוני גדול
אורלי לוינזון-סלע:
      אני לא אתאר את השתלשלות העניינים, אבל בסופו של דבר היום, 2023, נשים פליטות נפגעות אלימות זכאיות לכמה מענים שמשרד הרווחה מעמיד להן
יואב סגלוביץ':
אולי רק למקד
יואב סגלוביץ':
 בכל זאת צריך איזשהו בסיס נתונים
יואב סגלוביץ':
 על כמה אתן יודעות, והייתי במקביל עושה רגע פאוזה, כמה המשטרה יודעת? רוצה רגע לדעת בסיס נתונים, מה אתן יודעות?
אורלי לוינזון-סלע:
לי אין מספר
יואב סגלוביץ':
הערכה
אורלי לוינזון-סלע:
יש תת דיווח גם אצלנו - - -
יואב סגלוביץ':
אבל גם בתת דיווח יש מספר
יואב סגלוביץ':
 יש נשים שמגיעות למקלט
יואב סגלוביץ':
 כמה יש? בואו נעשה רגע פאוזה
יואב סגלוביץ':
 אני רק רוצה לשמוע מספרים
נעמי שניידרמן:
בוקר טוב, אני מנהלת עמותת "אישה לאישה" שמפעילה מקלט לנשים נפגעות אלימות ודירות מעבר
נעמי שניידרמן:
     שמי נעמי שניידרמן
נעמי שניידרמן:
 אנחנו בכל רגע נתון, בין 25% ל-30% מהנשים אצלנו הן נשים, מה שאנחנו אומרות חסרות מעמד
נעמי שניידרמן:
 לא יודעת מה העגה הנכונה להגיד על זה, אבל זה אומר שאם במקלט יש 12 נשים, אז משהו שתיים-שלוש נשים לפחות, לפעמים ארבע הן בקטגוריה הזו וכנ"ל בדירות מעבר
יואב סגלוביץ':
אוקיי, תודה, 25%
יואב סגלוביץ':
 משטרה?
דנה בן צבי:
בוקר טוב, דנה בן צבי, ראש חוליית אלמ"ב
דנה בן צבי:
 יש לי פה נתונים על תלונות, תעודות זהות בעצם של נשים
דנה בן צבי:
 לקחנו בעצם חמש שנים מ-2019 עד 2023, זה ארבע וחצי שנים
דנה בן צבי:
 אם באופן כללי יש לנו קורבנות נשים, 74,000 כמעט, בעבירות אלימות במשפחה אני מדברת, אז מתוכן כ-2,700 הגישו תלונות בקרב בעצם חסרות מעמד
יואב סגלוביץ':
בחמש שנים
דנה בן צבי:
בארבע וחצי שנים
דנה בן צבי:
 זה יוצא 3
דנה בן צבי:
5% מהתיקים
יואב סגלוביץ':
בהערכה, כמה זה נגיד בשנה?
דנה בן צבי:
בשנה זה בין 300 ל-400 תיקים בעבירות אלימות במשפחה
יואב סגלוביץ':
חבר'ה, אני אעשה רק סיבוב נתונים כי אין לי ציפייה
יואב סגלוביץ':
 לא נגיע לנתון מושלם
יואב סגלוביץ':
      משרד העבודה והרווחה, מה אתם יודעים?
תמר להבי:
תמר להבי, עובדת סוציאלית
תמר להבי:
 בשנת 2022 טופלו במקלטים 54 נשים מהאוכלוסייה שאורלי תיארה
תמר להבי:
 במרכזים למניעת אלימות, בקהילה טופלו 58 נשים
תמר להבי:
 עד עכשיו, בשנת 2023 - 46 נשים במקלטים
יואב סגלוביץ':
רק אם אפשר שאלה
יואב סגלוביץ':
 כשאת אומרת נגיד 54, זה מתוך כמה? כי אני יודע שהאחוז הוא לעיתים גבוה
יואב סגלוביץ':
 אני רוצה לשאול כמה זה מסך כל הנשים במקלטים, כמה אחוז הם נשים - - - ?
טלי רוזנפלדר:
טלי רוזנפלדר, משרד הרווחה
טלי רוזנפלדר:
 אני לא יודעת מספר מדויק, אבל בערך יש 700 נשים במקלטים מידי שנה
תמר להבי:
במחלקות לשירותים חברתיים מטופלים מ-2020 עד היום כ-300 נשים על רקע של אלימות במשפחה
יואב סגלוביץ':
כמה זה בערך באחוזים?
תמר להבי:
מבין סך המטופלות על רקע אלימות במשפחה, כ-7%
יואב סגלוביץ':
 עוד מישהו רוצה להוסיף משהו על נתונים? תל אביב?
נעם גרדין:
כן, נעם גרדין, ראש צוות, עו"ס
נעם גרדין:
 בכל שנת 2022 עד עכשיו טיפלנו ב-350 נשים שהגיעו, תושבות תל אביב
נעם גרדין:
 חלקן יצאו למקלטים, חלקן מוכרות למשטרה, חלקם בכלל לא מוכרות, זאת אומרת זה פניות בכוננות, כשסך התיקים שלנו בעיר תל אביב של חסר מעמד זה 330 משפחות
נעם גרדין:
 הפניות הן הרבה יותר רחבות מזה
נעם גרדין:
 רובן הגדול לא מתועדות, זאת אומרת יש פניית כוננות שלא תמיד ממשיכה לטיפול אחר כך
יואב סגלוביץ':
אוקיי, פניית כוננות זה רע אבל מספיק טוב בשביל הדיון
יואב סגלוביץ':
 איזה אחוז בערך?
נעם גרדין:
זה אחוז יוצא למקלטים?
נעם גרדין:
לצורך העניין כרגע, מתוך הנשים יש לנו 50% מהנשים שמטופלות סביב אלימות במשפחה כתיק שימשיך טיפול יוצאות למקלט
נעם גרדין:
 לא תמיד משלימות את תקופת השהות במקלט
יואב סגלוביץ':
בפילוח שלכם המקצועי, כמה בערך זה נשים מן הסוג הזה, חסרות מעמד, לא משנה איך תקראו להן, שאין להן אבא, אין להן גב, אין להן כלום?
נעם גרדין:
חד-הוריות שאין להן אבא, אין להן גב, אין להן כלום? בפה מלא אני אומרת שכמעט 90% מהנשים שיוצאות מהמקלטים זה נשים שהן חסרות מערכות תמיכה
נעם גרדין:
 אין להן גב ואין להן כלום
נעם גרדין:
 מעטות זה נשים שאנחנו מצליחות למצוא להן איזושהי תמיכה קהילתית
תמר להבי:
נעם, בכמה נשים מדובר? כי בסופו של דבר אם את מוציאה אישה למקלט, את צריכה את ההשמה של משרד הרווחה, והשמות יש לנו ב-2022 – 54
תמר להבי:
 כמה נשים הוצאתם למקלטים שאנחנו מתקצבים?
נעם גרדין:
כרגע יש לנו שבע נשים במקלט מתוך 12 נשים שנמצאות בטיפול כטיפול תיק משפחה, לא טיפול כללי
נעם גרדין:
 יש לנו 12 נשים שנמצאות במרכז אור-נור למשפחה, מקבלות טיפול אחרי/לפני מקלטים, ושבע נשים מתוכן בחודשים האחרונים היו במקלט, בהשמה של משרד הרווחה
יואב סגלוביץ':
מישהו יכול להוסיף עוד משהו בתחום הנתונים? זה לא מדע מדויק אבל רק שנקבל סדרי גודל
יואב סגלוביץ':
 בבקשה
דינה דומיניץ:
דינה דומיניץ, אני המתאמת הממשלתית למאבק בסחר בבני אדם, זנות ופוליגמיה
דינה דומיניץ:
 יש לי נתונים רק במישור של סחר בבני אדם, קורבנות סחר שהוכרו מתחילת 2022
דינה דומיניץ:
 אנחנו מדברים על 58 נשים
דינה דומיניץ:
 במקביל יש לנו גם במסגרת פיילוט זיהוי שלנו בנתב"ג זיהינו כ-46 נשים שנמצא ראשית ראיה לגביהן שהן כנראה מובאות לישראל למטרות סחר
יואב סגלוביץ':
שזה בעיקר מאוקראינה ומזרח אירופה
דינה דומיניץ:
גם מאוקראינה ומזרח אירופה, לא רק
דינה דומיניץ:
 גם דרום אמריקה, כל מיני מדינות נוספות, אבל מבין האנשים שהוכרו כאן בישראל כקורבנות סחר, חלקם הם באמת זוהו דרך המסגרות של אלימות במשפחה, זאת אומרת שזה מצבים של אלימות במשפחה שעברו את הרף של החומרה והגיעו בעצם למצבים של החזקה בתנאי עבדות
יואב סגלוביץ':
תיראו, אני רוצה רגע לעצור פה ולהגדיר לנו את הבעיה לפחות כפי שרואים אותה כאן
יואב סגלוביץ':
 אני אחלק את זה לשני חלקים
יואב סגלוביץ':
 אחד, שהבעיה היא גדולה
יואב סגלוביץ':
 סטטיסטית בלי להיכנס למספרים המדויקים, היא הרבה יותר גדולה מאשר התהודה, נקרא לזה, הכללית הציבורית מהעניין
יואב סגלוביץ':
 זה דבר משמעותי
יואב סגלוביץ':
 זה הדבר הראשון
יואב סגלוביץ':
     דבר שני שהייתי מבקש, זה תלוי ברוח הטובה של הנשים פה
יואב סגלוביץ':
 מה שאני עשיתי פה עכשיו, לדעתי שווה שאתן תעשו בלעדיי, איזשהו שיח כזה לגבי נתונים, כי אני חושב שהנתונים בסוף מייצרים גם איזושהי אג'נדה לטיפול
יואב סגלוביץ':
 אני מציע שזה ייעשה לא פה עכשיו, אין לנו את הזמן לזה, אבל תעשו איזה שיח יותר מקצועי ולראות אל מול הנתונים באמת מה ההיקף היותר משמעותי של הבעיה, כי זה הרבה הערכה
יואב סגלוביץ':
 למשטרה יש נתונים מסוימים, לארגוני סיוע נתונים אחרים
יואב סגלוביץ':
 אני מציע לעשות את זה
יואב סגלוביץ':
 כרגע אני לא אומר כלום אבל הבעיה היא בעיה גדולה
יואב סגלוביץ':
      אני רוצה עכשיו למקד על הבעיות המרכזיות שיש, על אותם דברים שדיברתן, על רפואה
יואב סגלוביץ':
 על הדברים האלה ואז לקבל התייחסות נוספת לבעיות ואז לפנות למשרדי הממשלה לראות איפה אנחנו עומדים
אורלי לוינזון-סלע:
בואו נעבור שקופית ונדבר על החסמים במקלטים
אורלי לוינזון-סלע:
 שוב, זה חסמים שאנחנו זיהינו מנקודת המבט שלנו
יואב סגלוביץ':
שימו את שלכם, אנחנו נוסיף עליהם עוד כהנה וכהנה
אורלי לוינזון-סלע:
ואז אני אשמח שהנשים ישלימו
אורלי לוינזון-סלע:
 אני כל הזמן לומדת כאן מהשאלות שלך את המשתתפים, ואני ממש חושבת שזה חשוב שהדיון הזה ימשיך להתקיים גם לא במסגרת הוועדה
אורלי לוינזון-סלע:
      אחד החסמים המרכזיים גם במקלטים, גם במרכזים למניעת אלימות, גם במחלקות לשירותים חברתיים, ואני מניחה שגם כשנשים באים לקבל שירותים חברתיים אחרים, זה הנגשה שפתית
אורלי לוינזון-סלע:
 גם מהניסיון שלנו במתן סיוע פסיכוסוציאלי, מתן סיוע נפשי, אי אפשר לעשות את הדברים האלה בלי שתהיה הנגשה שפתית ותרבותית
אורלי לוינזון-סלע:
 יש מגשרים בתוך הקהילה, מגשרים שעברו את ההכשרה ושיודעים איך לעשות את הדבר הזה כמו שצריך
אורלי לוינזון-סלע:
 אנחנו משתמשים בהם בארגוני החברה האזרחית
אורלי לוינזון-סלע:
 אני יודעת שבמסיל"ה יש מגשרים כאלה, אבל אנחנו שומעות הרבה מאוד גם במקלטים וגם במרכזים למניעת אלימות - - -
יואב סגלוביץ':
ברשותך, אני איעזר בך, בסדר? בואו נעשה רגע פאוזה
יואב סגלוביץ':
 הנגשה שפתית, מישהו יכול להוסיף על העניין הזה או שמסוכם שזאת בעיה? אם מסוכם שזאת בעיה, אז נעבור רק לשמוע את המשרדים לראות מה אפשר לעשות
אורלי לוינזון-סלע:
אני יכולה רק לפרט את מקור הבעיה, אם יש כאן עניין, כי ניסינו להבין למה זה כל כך קשה להביא מגשר למרכז או למקלט, והסיפור הוא סיפור שפליטים לא יכולים לפתוח עוסק מורשה או עוסק פטור
אורלי לוינזון-סלע:
 הם לא יכולים להוציא חשבוניות, אז כדי לשכור את שירותיהם כמגשרים הם צריכים להיות מועסקים בהעסקה ישירה, אם של משרד הרווחה, אם יש הרשות המקומית, וזאת הבעיה
יואב סגלוביץ':
האמינו לי, אני קראתי את החומר
אורלי לוינזון-סלע:
אוקיי
יואב סגלוביץ':
רק תוסיפו על הבעיה
יואב סגלוביץ':
 פתרונות אחר כך
נעמי שניידרמן:
להדגיש שזה לא מתוקצב
נעמי שניידרמן:
 נכון להיום זה לא מופיע בסל השירותים
נעמי שניידרמן:
 אם עמותה כמו שלנו רוצה להביא מגשר תרבותי, וכמו שאת אומרת זה סיפור רק למצוא מישהו, אין לזה - - -
יואב סגלוביץ':
אין מקור תקציבי
נעמי שניידרמן:
כן
יואב סגלוביץ':
 מישהו עוד רוצה להוסיף על הבעיה? כן, בבקשה
נעמה סבתו:
אני נעמה, אני מ"לא עומדות מנגד"
נעמה סבתו:
 אני מרכזת את התחום של חסרות מעמד בזנות וקורבנות סחר, ואני כוננית בנתב"ג, ממה שדינה תיארה קודם
נעמה סבתו:
 גם בהקשר השפתי אני אגיד על נתב"ג
נעמה סבתו:
 אני לא דוברת שום שפה, אבל כשני מגיעה לנתב"ג יש לנו קבוצות של מתנדבות בעצם דוברות שפות, כי זה שפות רבות, וגם אני אגיד שהרבה פעמים גם בנתב"ג לא תמיד יש להם מתרגמים ולפעמים הם נעזרים בתרגום שלנו שמבוסס על מתנדבות
נעמה סבתו:
 באופן כללי רוב העבודה גם עם פלסטיניות, גם עם אוקראיניות, גם עם מבקשות מקלט מאפריקה זה דבר שהוא מאוד נצרך והוא מאוד מורכב
נעמה סבתו:
 אצלנו זה מבוסס כרגע על מתנדבות
יואב סגלוביץ':
מישהו רוצה להוסיף רק על העניין של הנגשה שפתית? אם לא, נעבור לביטוח בריאות
נעם גרדין:
סליחה, רק לציין שגם במשטרה חשובה הנגשה שפתית
נעם גרדין:
 ברבות מהתחנות בתל אביב משתמשים במגשרים וזה מבורך, והם רואים את העלייה גם בדיווחים
נעם גרדין:
 יש פעמים שמגשרים לא תמיד נמצאים או גבר שהוא מגשר וצריך לקחת תלונה מאישה שנפגעת גם אלימות מינית, וזה משמעותי גם שם
דנה בן צבי:
בגדול, באמת במשטרה חסרים לנו חוקרים דוברי שפות
דנה בן צבי:
 יש לא מעט אבל גם חסרים, במיוחד בשפות היותר ייחודיות, לכן המשטרה עובדת עם חברת איטייפ
דנה בן צבי:
 בעצם החוקרים מזמינים דרך מוקד איטייפ את השעה ואת השפה שבה הם מבקשים סיוע
דנה בן צבי:
 תוך שלוש שעות הם מחויבים להגיע
דנה בן צבי:
 מעת לעת יש עם קצת בעיות ואז פונים בעצם לגורם במטה הארצי שפותר את זה, אבל בגדול הבנתי שזה עובד טוב, אפילו טוב מאוד
קריאה:
זה חדש?
דנה בן צבי:
זה לא חדש אבל זה משתפר כי לאט לאט השירות הזה מורחב מבחינת המתורגמנים שעובדים איתנו, מעבר למתנדבים שגם מסייעים
טלי רוזנפלדר:
אני רוצה להוסיף שגם במקלטים חסרים לנו עובדים דוברי שפה
טלי רוזנפלדר:
 קודם כל אני יודעת שבתל אביב יש כן מגשר שפתי, מרכז אור-נור במסילה, ובמקרה הצורך שיש לנו מישהי שצריכה שירותי תרגום, אפשר לבדוק את האופציה לתגבר דרך הרשות המקומית בשירותי תרגום
רחל פוסטולובסקי:
אני רוצה להוסיף מירושלים
רחל פוסטולובסקי:
 רחל פוסטולובסקי, אני מנהלת את אזור דרום באגף הרווחה בעיריית ירושלים
רחל פוסטולובסקי:
 במחלקות ולא רק במקלטים אנחנו בהיעדר הנגשה שפתית
רחל פוסטולובסקי:
 בוועדות תכנון טיפול שאנחנו מדברים על ילדים בסיכון, אנחנו מחויבים על פי חוק בתרגום
רחל פוסטולובסקי:
 אין לנו
רחל פוסטולובסקי:
 אם יש לנו עובדים שהם דוברי רוסית וכדומה, אנחנו נעזרים, אבל אין לנו מתרגם מקצועי - - -
יואב סגלוביץ':
 אנחנו עכשיו נעצור פה ונעבור לשלב ב'
יואב סגלוביץ':
 נעשה פה שינוי בסדר
יואב סגלוביץ':
 בואו נעבור לשלב הפתרונות
יואב סגלוביץ':
 שמענו מהמשטרה פתרון, הוא באמצעות חברה
יואב סגלוביץ':
 אני מבין שזה בכל הארץ, נכון? גם בתחנת דימונה וגם בתל אביב
דנה בן צבי:
נכון
יואב סגלוביץ':
וההתחייבות שלהם בחוזה הוא שלוש שעות מקריאה
דנה בן צבי:
נכון, כן
יואב סגלוביץ':
נעבור לשלב הפתרונות על הנגשה שפתית ועל הפערים
יואב סגלוביץ':
 מתנדבים תמיד יש
יואב סגלוביץ':
 יש מתנדבים גם במשטרה
יואב סגלוביץ':
 מקום שאין, מה עושים?
שירה אהרון:
אני מביטוח לאומי, שירה אהרון
שירה אהרון:
 לגבי המתנדבים של הגיל השלישי אני רוצה להגיד לכם שיש שם היענות מאוד רבה לגישור שפתי ואני חושבת שזה יכול להיות פתרון טוב לכולם
יואב סגלוביץ':
יש לי בקשה
יואב סגלוביץ':
 נגמר הדיון הזה, הלכתי לוועדת חוקה
יואב סגלוביץ':
 יש מצב שהדיון הזה לא פה, לא היום
יואב סגלוביץ':
 היום הביטוח הלאומי נמצא בכל הארץ
יואב סגלוביץ':
 יש מצב לעשות התגייסות כוללת דרככם על מנת לסייע לארגונים האחרים?
שירה אהרון:
אני יכולה לבדוק את זה
שירה אהרון:
 יש לנו ייעוץ לקשיש אצלנו במשרד שהם מתעסקים עם הגיל השלישי, עם ההתנדבות
שירה אהרון:
 אני יכולה לבדוק
יואב סגלוביץ':
יש מצב שתקבעי ישיבה אצלך עם הארגונים החברתיים בשביל לנסות להגיע לפתרון אחרי שעושים עבודה?
שירה אהרון:
אני יכולה לעשות תיווך ולבדוק
יואב סגלוביץ':
סיכמנו?
שירה אהרון:
בהחלט, סיכמנו
יואב סגלוביץ':
תודה
אורלי לוינזון-סלע:
אני כן רוצה להעיר משהו
אורלי לוינזון-סלע:
 אנחנו מדברים פה על אוכלוסייה שהיא שורדת
אורלי לוינזון-סלע:
 האפשרות לבקש אנשים מהקהילה שיתנדבו - - -
יואב סגלוביץ':
תהיו איתי שנייה
יואב סגלוביץ':
 בין אפס ל-100 אני בעד להגיע לעשר
אורלי לוינזון-סלע:
אנחנו צריכים לדאוג שיהיו מגשרים
יואב סגלוביץ':
הדיון לא הסתיים
יואב סגלוביץ':
 אני רק אומר, יש משהו
יואב סגלוביץ':
 יש מישהי, סליחה שאני שכחתי את השם, שאומרת שהיא מוכנה לבדוק את האפשרות להיפגש עם ארגוני הסיוע
יואב סגלוביץ':
 זה לא ייתן פתרון ל-100%? אולי ל-2% זה ייתן פתרון? הרווחנו 2%
יואב סגלוביץ':
      נעבור למשרדי הממשלה
יואב סגלוביץ':
 הנגשה שפתית שצריכים אותה, צריכים אותה בהרבה מקומות
יואב סגלוביץ':
 במשרד העבודה והרווחה, אני מניח בעוד מקומות
יואב סגלוביץ':
 מה היכולת של המדינה לעשות לדוגמה מה שהמשטרה עשתה לצורך העניין, להתקשר עם חברה? עוד נדבר על המקורות התקציביים אחר כך, אבל לגבי בכלל יצירת הפורמט? אני שואל את משרד המשפטים נמצא פה, משרד העבודה והרווחה נמצא פה
יואב סגלוביץ':
 דומיניץ, אני שואל גם אותך לגבי העניין הזה
יואב סגלוביץ':
 התפקיד שלך הוא לא רק משרד המשפטים
יואב סגלוביץ':
 את מתאמת כללית, אז ניעזר בעניין הזה
יואב סגלוביץ':
 לייצר משהו שדומה למה שהמשטרה
יואב סגלוביץ':
 לאו דווקא החברה הזאת
יואב סגלוביץ':
 לייצר משהו שמאפשר לכל משרד ממשלתי ולכל יחידת סמך לבוא ולהגיד, רבותיי, יש לנו בעיה
יואב סגלוביץ':
 יש מקומות שזה הרבה, מקומות שפחות
יואב סגלוביץ':
      אני אתחיל בך, דומיניץ
דינה דומיניץ:
קודם כל יש לנו תשתית של עבודה ממשלתית בנושא הזה, ויש לנו גם שיתופי פעולה רבים עם החברה האזרחית, כולל כמעט כל מי שיושב כאן
יואב סגלוביץ':
אני יודע
יואב סגלוביץ':
 השאלה רק על ההנגשה השפתית
יואב סגלוביץ':
 אני בכוונה הלכתי לסעיף הראשון, הנגשה שפתית
יואב סגלוביץ':
 עוד מעט משרד הבריאות, כל אחד בתורו
יואב סגלוביץ':
 מה אפשר לעשות כדי שנשבור את הקושי הזה או נקטין אותו?
דינה דומיניץ:
מבחינת הנגשה שפתית זה באמת קושי שאנחנו רואים בהרבה מאוד מישורים
דינה דומיניץ:
 כן קיימנו כמה דיונים על זה ביחד עם משרד הבריאות למשל, שגם שם אנחנו רואים קושי גדול בהנגשת הטיפול הרפואי בגלל הנושא השפתי
דינה דומיניץ:
 גם בנתב"ג
יואב סגלוביץ':
השאלה שלי אחרת
יואב סגלוביץ':
 מה הבעיה כאפשרות לעשות פשוט חוזה מדינתי מול כמה חברות, חס וחלילה לא ניתן לאף אחד פה יתרון, שמאפשר למשרדי הממשלה בהקשרים הספציפיים האלה לפנות?
דינה דומיניץ:
זה רעיון מצוין בעיניי, אבל כרגע השיטה עובדת כך שלכל משרד יש את ההתקשרות שלו עם חברות תרגום והוא אמור להזמין להם
דינה דומיניץ:
 גם למשרד המשפטים כמובן יש התקשרות עם חברות תרגום, גם למשטרה, גם למשרד הרווחה
דינה דומיניץ:
 משרד הרווחה זה מובנה בתוך המסגרות שלהם
יואב סגלוביץ':
אשאל את רווחה
יואב סגלוביץ':
 איך רווחה עובדים?
תמר להבי:
רווחה בעיקר מתקצבת
תמר להבי:
 הרשות המקומית היא זו שצריכה להוציא את ההנחיות לפעול
תמר להבי:
 לצערי התעריף שמשרד הרווחה מתקצב נמוך משמעותית מהתעריפים שחברות התרגום האלה גובות
תמר להבי:
 זה פער אחד והוא מהווה איזשהו חסם
תמר להבי:
 הרבה מהחברות האלה לא מגיעות לאזורים מאוד מסוימים בארץ
תמר להבי:
 אם יש לנו בפריפריה או אפילו בערים צפוניות או דרומיות, לא תמיד הם יצליחו להשיג את אותו מתרגם באותה קלות כמו - - -
יואב סגלוביץ':
יש משהו, אני יודע מידע אישי, לא קשור
יואב סגלוביץ':
 המשטרה עשתה את זה ארצי
יואב סגלוביץ':
 זה לכל הארץ
תמר להבי:
אני לא יודעת באיזה תעריף
תמר להבי:
 התעריף שלנו מאוד נמוך
יואב סגלוביץ':
אני מציע משהו
יואב סגלוביץ':
 תיראו, אני מחפש פה מתנדבים, דומיניץ
יואב סגלוביץ':
 תיראו, היתרון של השולחן הזה על הרבה שולחנות אחרים שנמצאים לעיתים בכנסת, שזה דיון פוליטי, אני לא יודע מה
יואב סגלוביץ':
 היתרון של כל מי שנמצא פה, רוצה לעשות טוב
יואב סגלוביץ':
 זה המשותף
יואב סגלוביץ':
 אבל לא כל מי שרוצה לעשות טוב, מחובר לרוחב
יואב סגלוביץ':
 אם זאת בעיה שמסכימים עליה שהיא בעיה
יואב סגלוביץ':
 אף אחד לא אמר שזאת לא בעיה, הנגשה שפתית