GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: אז בתוך סדרי העדיפויות, מה שאנחנו דורשים מופנה לכל השרים ולכל הפקידים של כל המשרדים, בתוך סדרי העדיפויות, אחרי ששמנו בראש את עניין הביטחון והמלחמה בטרור.
יעל דיין: לא במובן של ישובים עם עדיפות, אזורי עדיפות לאומית.
יעל דיין: אז העניין הזה מקובל, בסדר, טרור זה מספר אחד.
יעל דיין: אבל אחר כך?
יעל דיין: כאן אני אומרת לשר וגם לראש הממשלה, אחרי שיש הסכמה מוחלטת בעניין הזה, כל מה שלא זה יש לו סדר עדיפות שווה?
יעל דיין: איפה הדירוג אחרי שהורדנו את עניין הביטחון?
יעל דיין: אני שואלת את האוצר, האם יש איזו שהיא עדיפות לאומית?
עמית שפייזמן: אני לא יודע מה סדרי העדיפויות של כל נושא ונושא, אבל, אם יבוא אגף תקציבים של המשטרה ויגיד לנו שהם שמים בעדיפות את הנושא הזה והם רוצים לקדם אותו והם מוכנים לשם כך לקצץ פה ושם במקומות אחרים ולהעביר את אותם כספים לנושא הזה, אנחנו בהחלט נענה לזה.
יעל דיין: זו ממש נדיבות לב מצדכם.
עמית שפייזמן: לא תמיד זה אפשרי.
עמית שפייזמן: הם לא יכולים לעשות ככל העולה על רוחם, זה ברור.
יעל דיין: גם לא עושים.
נורית זיו: משרד העבודה והרווחה יגיד לך, שהם במצוקה וכולי וכולי.
נורית זיו: לכן אני יושבת פה ושותקת, כי אין לי מה להגיד.
נורית זיו: תלווה איש משטרה במשך שבועיים ותגיד לנו מה בדיוק אנחנו צריכים לקצץ.
עמית שפייזמן: אני מבין את זה, אבל האמת היא שפשוט אין.
יעל דיין: סבב סיכום.
יעל דיין: משפט אחד למי שעוד לא דיבר.
חוה ברנע: שני דברים: א.
חוה ברנע: בשבח שיתוף הפעולה שלנו, משרד החינוך ומשרד העבודה והרווחה, יש לנו תכנית מיוחדת.
חוה ברנע: ..
יעל דיין: שהיא לא עם האוצר...
חוה ברנע: אני מפחדת להגיד אותה, שלא יקצצו לנו בינואר.
חוה ברנע: יש לנו תכנית שנקראת: חברות וזוגיות ללא אלימות.
חוה ברנע: המיוחד בה, שאנחנו עובדים במשותף עם המרכזים למניעת אלימות במשפחה.
חוה ברנע: יושבות פה איילה ואורית והיא נעשית בחטיבה העליונה של בית הספר התיכון, זאת השנה השלישית.
חוה ברנע: אנחנו מקיפים את כל בתי הספר התיכוניים בארץ, גם במגזר הדתי וגם במגזר הערבי.
חוה ברנע: בתכנית הזאת, יועץ ומחנך ועובד סוציאלי עובדים יחד כדי לחנך ילדים...
יעל דיין: יש חברות אצל דתיים בתיכון?
חוה ברנע: יש חברות אבל אין אהבה.
חוה ברנע: הם הוציאו את המילה אהבה.
חוה ברנע: התכנית עובדת באמת מאוד יפה.
חוה ברנע: היתה לנו שיחת סיכום לסיום השנה עם משרד העבודה והרווחה ובאמת רווינו נחת מהמשובים ומשביעות הרצון מהתכנית הזאת.
חוה ברנע: גם יש יותר פניות של ילדים, מפני שהתכנית מעוררת משהו, אז אותם ילדים שהם עדים לאלימות בתוך המשפחה פונים ויש להם הזדמנות לפנות ליועצים או למורים ולעובדים הסוציאליים, שבאים איתם בקשר.
חוה ברנע: אנחנו מתוקצבים, אני מוכרחה להגיד את זה.
חוה ברנע: 500 אלף שקלים משרד החינוך נותן כל שנה להפעיל את התכנית וכסכום הזה גם משרד העבודה והרווחה והלוואי שלא יגעו בזה, כי זה מאפשר לנו להקים מערך שלם של השתלמות של אנשים שאנחנו מכשירים אותם להעביר את התכנית זו השנה השלישית.
חוה ברנע: אף תכנית לא כל כך מאורגנת ומסודרת, כולל הערכה שעשינו בשנה שעברה.
חוה ברנע: אז כך, שגם מהבחינה הכספית אני עוד לא מתלוננת וגם לא מבחינת שיתוף הפעולה שיש לנו עם משרד העבודה והרווחה.
יעל דיין: כמה כסף צריך בשביל שהמילה אהבה תחזור לחינוך הדתי?
איילה מאיר: דרך אגב, יש הרבה מאוד יועצות חינוכיות מהמגזר הדתי-חרדי שמאוד כועסות על זה שנשמטה המילה אהבה.
איילה מאיר: זה לא נכון לטעון כזאת טענה שאין אהבה במגזר הזה.
חוה ברנע: בשלב הראשון נתנו להם לעשות את ההתאמות, כי מאוד רצינו שהתכנית תיכנס.
חוה ברנע: אותו דבר היה במגזר הערבי.
חוה ברנע: אצלם אנחנו קוראים לזה בשמות אחרים.
חוה ברנע: הם עשו את ההתאמות שלהם, כדי שהתכנית תיכנס ושהם ירגישו שהיא שלהם ולא שמישהו כפה עליהם.
יעל דיין: צריך להיזהר לא להיסחף, כי ברגע שתכנית של ייעוץ מיני בבתי ספר כלליים הפכה להיות לתכנית לערכי המשפחה בממלכתי-דתי, זה לא רק סמנטיקה אלא זה גם החומר עצמו.
יעל דיין: ברגע שאי אפשר לחנך מגזרים שלמים למין בטוח, אז הלך עלינו.
יעל דיין: מה, זה דבר אלמנטרי.
יעל דיין: אם הוא לא נזקק לזה, אז זה לא חשוב.
יעל דיין: אבל אם חס וחלילה הוא כן נזקק לזה.
חוה ברנע: לפחות הם מדברים עכשיו על נושאים שלא דיברו עליהם פעם בבית הספר.
חוה ברנע: אני מקווה, שהתלמידים מספיק חכמים ומתקדמים והם גם שואלים שאלות.
חוה ברנע: הם מבוהלים, כי גם במגזר הדתי וגם בערבי רואים שקורים דברים.
חוה ברנע: הם לא חרשים ועיוורים.
חוה ברנע: הם מוכרחים להתמודד אתם.
יעל דיין: אני לא מקנאה בהם.
יעל דיין: חייבת להיות דרך להגיש את האינפורמציה והסיוע ואת התמיכה.
יעל דיין: זה מיני-מצוקות הנקודות האלה.
יעל דיין: ככל שמסתירים אותם, זו הופכת להיות מצוקה יותר גדולה.
יעל דיין: אם הדברים פתוחים ואתה דן בהם, הם לא בעייתיים.
יעל דיין: נתקלנו בזה בצד הקיצוני אולי, בנושא של הומואים ולסביות.
יעל דיין: ילדים ממגזר חרדי ודתי, שהם נמצאים בשאלות לגבי הזהות המינית שלהם, משתגעים או מתאבדים ובאמת זקוקים לעזרה, כי הנושא כל כך טאבו, שזה היה פותר להם את זה.
יעל דיין: הישיבה שלנו היום מתחלקת לשני חלקים כאשר בחלק הראשון הפותח נרצה לברך את עורכת-הדין טליה לבני על בחירתה לראשות נעמ"ת.
יעל דיין: עברנו תקופה של בחירות, של עימותים ואני בוודאי לא הייתי בצד הבוחר בטליה אלא במועמדת שלנו – ממנה נפרדנו לפני מספר שבועות –חדוה אלמוג שלא נבחרה בבחירות האלה.
יעל דיין: מיותר לציין את ההתייחסות שלנו לנעמ"ת עם כל התמיכה, האהבה וההזדהות שאפשר לחוש לארגון הנשים הגדול והמוביל.
יעל דיין: לכן עם צערי על עזיבתה של חדוה, הברכות שלי לטליה הן כנות.
יעל דיין: אני מניחה שטליה תשכיל לשמור על ההישגים, להאדיר אותם ובעיקר לשמור על עצמאות נעמ"ת.
יעל דיין: בגופים גדולים יש נטייה שהחלק הנשי או שחלקים כלשהם שכאילו מייצגים סקטור – והנשים אינן סקטור – נספחים ומנוצלים, גם במובן הטוב וגם במובן הרע, ואנחנו מוצאים את עצמנו פעמים רבות כסרח עודף.
יעל דיין: החשיבות של נעמ"ת היא בעצמאותה ואני מאמינה שטליה שנבחרה למזכ"ל נעמ"ת ושיש לה תפיסת עולם משלה תשמור על הקטע הזה שנראה לי הדבר החשוב ביותר.
יעל דיין: נעמ"ת היא חלק מההסתדרות אבל היא לא סרח עודף אלא זו תנועה עצמאית שאנחנו מקווים שתמשיך במאבקים שעומדים על הפרק.
יעל דיין: חברת הכנסת זהבה גלאון נמצאת כאן בדרכה לישיבת ועדת חוץ וביטחון בהשתתפות הרמטכ"ל החדש.
יעל דיין: אני מצטערת מאוד שלא אוכל להשתתף בישיבה ההיא כי דווקא יש לי מה לומר לרמטכ"ל החדש בנושאי נשים בהם הוא לא הצטיין במיוחד.
יעל דיין: כל מה שאני מבקשת שימשיך את קודמו בנושאים של הגנה על נשים, שיפעל בנושא הטרדה מינית בצה"ל, נושאים שמופז עשה בהם מהפכה, ובנושא של מינויים שגם כאן מופז הצטיין.
יעל דיין: אני מוכנה למחוק את עברו של הרמטכ"ל החדש ולפתוח לו דף חדש בהמשך לפעילות של קודמו.
טליה לבני: אני נבחרתי בראש רשימה שמורכבת מקואליציה חברתית.
טליה לבני: אני אציג את החברות לפי סדר הישיבה.
טליה לבני: גברת יהודית אלימלך, יושב-ראש אגף ארגון ומרחבים.
טליה לבני: עורכת-הדין דפנה בוסתן, היועצת המשפטית.
טליה לבני: גברת שרי שילון, נציגת מרצ.
טליה לבני: גברת נילי בורנשטיין, נציגת עם אחד.
טליה לבני: עורכת-הדין לייזה גולדברג, נציגת עם אחד.
טליה לבני: עורכת-הדין רות עמית, נציגת עם אחד.
טליה לבני: גברת נטשה ילינסון, נציגת ישראל בעלייה.
טליה לבני: גברת נגה בוטנסקי, חברת מזכירות עם אחד.
טליה לבני: גברת רבקה בר-לב, נציגת גשר.
טליה לבני: יעל אמרה שחשוב לשמור על מעמד עצמאי של נעמ"ת ואני רוצה להתייחס לזה.
טליה לבני: משום מה במערכת הבחירות הוצג כאילו המאבק היה בין נעמ"ת עצמאית לנעמ"ת אחרת שאיננה עצמאית.
טליה לבני: אני רוצה לומר דבר אחד שיהיה ברור.
טליה לבני: נעמ"ת מבחינה משפטית מאוגדת כעמותה, היא מוסד ציבורי מבחינת מטרותיו, וזאת גם על פי סעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה וסעיף 46.
טליה לבני: נעמ"ת אישיות משפטית נפרדת.
טליה לבני: חברות נעמ"ת הנן חברות ההסתדרות.
טליה לבני: ככזאת לנעמ"ת יש יתרון שלמרות היותה גוף עצמאי משפטי, היא יכולה להשתמש במנוף הציבורי של ההסתדרות כארגון עובדים יציג במדינת ישראל והיא יכולה לשים על סדר היום של ההסתדרות ולהיות שותפה גם במוסדות האגף לאיגוד מקצועי, גם בוועדה לתיאום וביצוע, גם בהנהגת ההסתדרות, גם כפי שאני היום שותפה במטה המאבק ומשום שאני כאן אני לא יכולה להיות כרגע בהנהגת ההסתדרות בנושא הזה.
טליה לבני: לנעמ"ת יש יתרון כי היא יכולה להביא את דבר ציבור החברות שלה למסגרות של ההסכמים הציבוריים.
טליה לבני: נעמ"ת לא עסקה בזה שנים ואולי גם משום שלא עסקה וגם משום שהמיקוד לא היה דווקא על נושא האישה בעולם העבודה אלא נושאים חברתיים מאוד חשובים, נוצרו פערים מאוד קשים בתחום הזה.
טליה לבני: אני אישית מאמינה שהדבר הראשון לעצמאותה של אישה וליכולתה לעמוד בכל המבחנים שמוצבים בפני נשים זו עצמאות כלכלית וחופש מחשבתי וזאת על-מנת להשיג חופש בחירה אישי בכל הצמתים, על-מנת שתוכלי להרגיש חופשייה ועצמאית, כי דבר ראשון את צריכה לדעת שתוכלי לפרנס את עצמך ואת ילדיך בכבוד.
טליה לבני: אני מקווה שנוכל לחנך ולהביא את כל הנשים במדינה למצב כזה שהן תרגשנה את תחושת הביטחון הזה.
טליה לבני: זו תחושת ביטחון שאני חושבת שכל אחת מאתנו הרגישה ושנתנה לה את היכולת באמת גם להתקדם בקריירה וגם לעשות זאת לצד גידול ילדים.
טליה לבני: החברה הישראלית, במקום להתאים את עצמה לשאיפה הזאת של הנשים של קריירה לצד גידול ילדים, הלכה בכיוונים אחרים וכאילו התעלמה משני התפקידים.
טליה לבני: את הסיבות לכך אני לא יודעת כרגע לנתח, אבל אני רואה תופעה חברתית של פגיעה - לצד ההישגים שהם באמת מרשימים בתופעה – תופעה של ניסיונות הולכים וגוברים של מדיניות האוצר לפגוע בנשים.
טליה לבני: גם הנושא הבא שיהיה בפנינו הוא רק אחת הדוגמאות לכך ואנחנו נוכל לפרט את זה יותר.
טליה לבני: לכן היתרון של נעמ"ת היום מתמקד ביושב-ראש ההסתדרות שבא ואמר שהוא היום המנהיג החברתי שקיים במדינת ישראל שבאמת מעלה את כל ציבור העובדים, נאבק ומעלה את הדברים על סדר היום ברמה של ההסכמים ובמאבקים הציבוריים חברתיים.
טליה לבני: בקטע הזה עמיר פרץ התחייב באג'נדה משותפת אתי לשים את נושא קידום האישה בעולם העבודה בראש סדר היום של ההסתדרות ובראש סדר היום החברתי.
טליה לבני: אני לא הייתי פוחדת משיתוף הפעולה או העזרה שנקבל מההסתדרות בכך שהנושאים שלנו גם יהיה להם מקום נכבד במסגרת ההסכמים הקיבוציים, אלא להפך, הייתי מאוד נהנית ומאוד שמחה.
טליה לבני: אני חושבת שזה חלק מהתפקיד שלנו כתנועת הנשים חברות ההסתדרות לדאוג לנשים בתחום הזה.
טליה לבני: אני רוצה לומר משפט אחד לארגונים וחברות הארגונים.
טליה לבני: לי ברור שכמות היא כוח אבל כמות ללא מסגרת ארגונית מאבדת את הכוח.
טליה לבני: הנשים הן רוב במדינה ואילו היינו כולנו מאורגנות ביחד למאבקים משותפים, אני חושבת שבקטע הזה נוכל להוות - גם לוועדה וגם לחברות הכנסת, ובשיתוף חברות הכנסת – חזית מלוכדת שתוכל להשתמש גם בכלים ארגוניים שנמצאים בהסתדרות וגם במאבקים ציבוריים ואכן נוכל לקדם את הנושאים שלנו.
טליה לבני: אני מקווה מאוד שכל הארגונים, כל ארגוני הנשים, נפעל במשותף לצורך המאבקים כי אני לא רואה הרבה חילוקי דעות ובוודאי לא בנושאים של קידום האישה, בנושאים של קידום שכר האישה ועצמאותה של האישה.
טליה לבני: אולי אני מלאת תקוות, אבל אני מאוד מקווה שאכן ניצור את אותו מחנה משותף ונוכל להיאבק ביחד.
יעל דיין: רצים באיזושהי מסגרת, כולל ממשלת ישראל היום, כאשר השותף המרכזי היא מפלגה חרדית שאצלה האישה איננה שווה, בתפיסת עולמה של המפלגה יש קדימות להלכה על החוק, בתפיסת עולמה היה רצוי להחליף את המערכת המשפטית או השופטת במערכת אחרת, והמאבק שלנו הוא מאבק יום יומי בנושאים של דיני אישות ומעמד האישה כאשר הוא מתבטא במה שאנחנו קוראים חירויות או זכויות יסוד ושוויון.
יעל דיין: אני מציינת את זה כדי שלא נחיה באשליה.
יעל דיין: הבסיס לא-השוויון שאחר-כך מתבטא באישה בעבודה, האישה בספורט, האישה בתקציבים, האישה באוצר וכולי.
יעל דיין: האוצר הוא הכתובת הסופית ולא כתובת ההתחלה.
יעל דיין: כתובת ההתחלה היא באמת תפיסת השוויון של הנשים במדינת ישראל וזה לא קיים בחוקי יסוד.
יעל דיין: אסורים עלינו חוקי יסוד, אסור עלינו חוק יסוד זכויות בחברה, אסורים עלינו חוקי יסוד בהם נזכרת המילה שוויון, חוק יסוד כבוד האדם וחירותו איננו מכיל שוויון בין המינים.
יעל דיין: אנחנו מאוד ערים לפניות שמופנות אלינו כאשר חלק גדול הן של נשים עובדות שמעוררות בעיות שונות כולל פיטורים בתקופת הריון.
יעל דיין: באיזשהו מקום הכל נובע מתפיסת עולם בסיסית של היעדר שוויון.
יעל דיין: אני מבקשת להיות מודעים לזה בעיקר בקואליציה הנוכחית בהסתדרות.
יעל דיין: עמיר פרץ היה שותף בממשלה הזו וקיבל על עצמו את ההסכמים הקואליציוניים של היעדר חוקי יסוד והיעדר השוויון מבחינת הנשים.
יעל דיין: אנחנו מנסים לקדם דברים למרות המגבלות האלה ואני מקווה שנעמ"ת תהיה שותפה במאבק לשוויון בסיסי ולא הטבה שלא יחליטו על פרישה בגיל 65 במקום בגיל ששים ושייתנו לנשים פירורים לגבי חד-הוריות וכולי.
יעל דיין: עובדה שרוב הדברים לא נפתרו ורוב הדברים שקשורים בשוויונן של נשים בחברה הישראלית חוזרים על עצמם, בעיקר אם אנחנו מדברים על נשים עולות ועל הנושא של דיני אישות לגבי עולות חדשות, ספק יהודיות וכולי.
יעל דיין: הדברים האלה פוגעים קודם כל בנשים ואל תראו בהם איזה מעצור שאי-אפשר לעבור אותו.
יעל דיין: האחדות שלנו בתביעת הזכויות שלנו ובתביעת השוויון שלנו צריכה לדלג על המשוכות האלה שלפעמים מוכתבות על-ידי הסכמים פוליטיים.
יעל דיין: כמובן שאנחנו ניפגש במסגרת הוועדה בפורום יותר גדול כאשר יהיה לכן סדר יום, הנהלה ומזכירות.
יעל דיין: בכל שנה נעמ"ת הייתה מזמינה את הוועדה לישיבה בנעמ"ת במרכז בהשתתפות נושאות התפקידים ושם היינו יושבים כישיבת ועדת הכנסת.
יעל דיין: את זה אפשר לעשות גם בתקופת הפגרה הארוכה.
יעל דיין: נשמח להמשיך את המסורת הזו.
יעל דיין: נמצאת כאן רונית לב-ארי, מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה.
יעל דיין: כמובן שהרשות לקידום מעמד האישה היא זרוע נוספת של פעילות שעוסקת במעמד האישה וזו הזרוע הממשלתית או בתחום הרשות המבצעת.
יעל דיין: נוסיף לזה את היועצות ברשויות המקומיות שפועלות על-פי חוק שחוקקנו ואת הממונות על מעמד האישה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
יעל דיין: נמצאת כאן רבקה שקד, אחראית על קידום נשים בנציבות שירות המדינה.
יעל דיין: ניסינו ליצור בחקיקה פריסה של הנושא הזה של מעמד האישה בכל הרשויות במובן הזה שיש חקיקה שהיא חקיקת יסוד, גם בלי שהיא תהיה חוק יסוד, שעוסקת בשוויון הנשים, בקידומן, מחייבת את צה"ל וכמובן את הגופים האזרחיים.
יעל דיין: עסקנו והצלחנו בנושאים כמו הקמת הרשות לקידום מעמד האישה, כמו מינוי ממונות על מעמד האישה, כמו הקמת האגף שהוא תוצרת של המאבק העיקש של רבקה בנציבות, כמו ייצוג הולם בחוקים שונים, והגענו עד הרשויות המקומיות כאשר על-פי חוק הן מחויבות במינוי יועצת למעמד האישה.
יעל דיין: פניתי אתמול לראש-הממשלה בהנחה שהעניין מקורו בטעות.
יעל דיין: ברשות לקידום מעמד האישה מתחלפים עכשיו חברי הוועדה המייעצת וחברי המינהלת.
יעל דיין: מדובר בוועדה המייעצת של 35 אנשים בה יש 13 נציגי ארגונים.
יעל דיין: הבעיה היא לגבי המינהלת שהיא הגוף הביצועי בתוך הרשות כאשר נעמ"ת לא נזכרת כחברה בה אלא חברים בה רק ויצ"ו ואמונה חברות בה.
יעל דיין: בנושא הזה פניתי אתמול בכתב לראש-הממשלה כי אני רוצה להניח שזו טעות ולא כוונה.
יעל דיין: אני מקווה שעוד היום אני אקבל תשובה מראש-הממשלה שמקורו של העניין בטעות והדבר יבוא על תיקונו.
נגה בוטנסקי: לגבי סדרי העדיפויות, זה רק עניין של טקטיקה.
נגה בוטנסקי: אני חושבת שנעמ"ת צריכה לגייס את הנשים החזקות, אלה שכבר עובדות, לטובת הנושא.
נגה בוטנסקי: בנושא הזה אני רואה מקום לסולידריות בין הנשים ואסור לשכוח שכל אישה שהגיעה לאן שהגיעה, בטוחה שהיא הגיעה לשם רק בזכות עצמה ולא בגלל שארגוני נשים שונים סללו לה את הדרך ואת החקיקה להגיע לשם.
נגה בוטנסקי: ברור שהיא הגיעה רק בזכות עצמה וכמה מחברותיי הטובות נוהגות לומר שזה על אף ארגוני הנשים.
רונית לב-ארי: אני מצטרפת לדברים שאמרה נגה.
רונית לב-ארי: כמי שתמכה בנעמ"ת, אני חושבת שזו מערכת אדירה מכל הבחינות.
רונית לב-ארי: הקשר לוועדה בראשותה של חברת הכנסת יעל דיין הוא קשר יום יומי שעם הגיעה לכנסת הפכה לאשת מקצוע שמקדמת את הנושאים בצורה מאוד נמרצת.
רונית לב-ארי: כשאני הגעתי ב1983- לנעמ"ת, בניירת היה תמיד כתוב הסתדרות אבל לאט לאט זה ירד.
רונית לב-ארי: כמי שהקימה את תנועת גברים נגד אלימות ובעד שוויון בשנת 1996 – תנועה שהיום נקראת התנועה לגבריות חדשה – אני רואה בחיבור המחודש יחד עם עמיר פרץ, יושב-ראש ההסתדרות החדשה, שהתבטא כמה פעמים בתחום זה, הזדמנות להפוך את הגברים לשותפים אמיתיים.
רונית לב-ארי: ברמה האידיאולוגית אני לא רואה את הדברים כשונים.
רונית לב-ארי: יושבות כאן נשים גרושות אבל ידוע שאישה שרוצה גט חושבת מספר פעמים האם היא תוכל לפרנס את עצמה ואת ילדיה כאשר לא פעם הנשים שוקלות את הגירושין רק בגלל השיקול הכלכלי.
רונית לב-ארי: לכן ההיבט הכלכלי של עולם העבודה יביא לעצמאות.
רונית לב-ארי: אני מאוד מברכת וחושבת שיש כאן פתח לעבודה עם הגברים, דבר שיכול לתת לנו קפיצת מדרגה לקידום מעמד האישה ושוויון בין המינים.
רבקה שקד: אני מבקשת להעיר שני דברים, דווקא בגלל שאת אמרת שאת שמה דגש על נשים בעבודה.
רבקה שקד: אני למדתי מהר שאי אפשר להפריד את הנושא של נשים בעבודה מנושא מעמד האישה באופן כללי כולל כל הבעיות של נשים, ולא אחזור על דברי היושבת-ראש.
רבקה שקד: כל אישה שמגיעה לעבודה או שלא מגיעה לעבודה, יש לה את המטען שלה בנושא המעמד האישי, בנושא האלימות וכן הלאה.
רבקה שקד: לכן לפחות מאז אני התחלתי בעבודה, אני עובדת על כל הנושאים.
רבקה שקד: הדגש יכול להיות על נשים בעבודה, אבל יהיה חבל אם נעמ"ת תפסיק לעסוק בשלל הנושאים החברתיים בהם טיפלה, בעיקר ברמה המשפטית וברמת מניעת האלימות.
רבקה שקד: אני חושבת שאלה דברים שרק יכולים לתמוך בנשים בעבודה.
רבקה שקד: בתפקידי אני חייבת לעבוד מול ההסתדרות ולדעתי עד היום אין שיתוף פעולה בנושא של מעמד האישה.
רבקה שקד: אני מקווה שבקדנציה הזאת, ולאור ההדגשים שציינת, הדברים האלה ייעשו כי נכון להיום חלק גדול, אם לא כל, האיגודים המקצועיים, אלה שיש להם השפעה בשירות המדינה, מהווים את אחד המכשולים הגדולים ביותר לקידומן של נשים כי הם דואגים לכל החברים וכל החברים אלה בעיקר הגברים.
רבקה שקד: כמעט כל התלונות שאני מקבלת לגבי אפליה במכרזים, מוגשות על-ידי האיגוד המקצועי וחלקן על-ידי נציגות האיגוד המקצועי.
רבקה שקד: אני מאחלת לך הצלחה, ובמיוחד בנושא הזה שהעליתי זה עתה.
יעל דיין: אתם רואים את רשימת הנושאים וכאשר למשל הנושא הוא משפטי אתם שולחים את מי שיכול לייצג מבחינה משפטית.
יעל דיין: יש נושאי בריאות, יש נושאי ספורט נשי, יש נושאים שקשורים בעולות חדשות, יש כמובן הנושא הרחב מאוד של אלימות, יש נושאים שהם תקציביים ישירות וזה בעיקר לפני תקציב בחודש אוקטובר-נובמבר, יש שאלות שנוגעות לצה"ל, אתן מוזמנות גם לסיורים של הוועדה, בין אם הסיור מתקיים בפגייה בבית-חולים או במגרש כדורגל למשחק גמר נשים.
יעל דיין: אנחנו לא מזמינים אישית, כך שלא יבואו אלינו בטענות על כך שהגורמים השונים לא הוזמנו.
יעל דיין: אתם מנתבים את ההזמנות למי שצריך.
יעל דיין: אנחנו מאוד מקווים שלנעמ"ת יהיה ייצוג בחלק גדול של הישיבות.
יעל דיין: בשעתו לשדולה הייתה גם לוביסטית בכנסת ואנחנו מאוד מבקשים שכאשר יש חוק שאנחנו מסכימים עליו – ולכל חוק יש בעיות, או בעיות עם ש"ס, או בעיות עם הממשלה או עם אחת המפלגות – ורוצים לקדם אותו, בבקשה לעשות את הלובי סביב ההצבעה בוועדה המתאימה.
יעל דיין: עד עכשיו זה נעשה אבל צריך להפיח בזה רוח מחודשת.
יעל דיין: כשם שיש לובי של כל דבר בעולם, אנחנו רוצים שכאשר עולה חוק שאנחנו מעונינים בו, לעבור את כל חברי הכנסת בנושא משום שאם אין כפייה מלמעלה, אפשר לשכנע את חברי הכנסת.
יעל דיין: כל הארגונים יודעים שהיוזמות שלכם הם לא רק יוזמות חקיקה, שם אנחנו נמצאים בהרגל קבוע.
יעל דיין: יש יוזמות חקיקה שחלקן עוברות וחלקן נתקלות במכשולים.
יעל דיין: היוזמות הן גם לגבי נושאים.
יעל דיין: אנחנו מאוד קשובים לציבור – מקבלים פניות מהציבור - גם דרך הארגונים וגם ישירות.
יעל דיין: לדוגמה בקשר להומואים והלסביות – יש לנו ועדת משנה – שפונים אלינו, בכל נושא שמתעורר אצלם אנחנו מיד מקיימים ישיבה, גם בנושא אלימות וגם בנושאים כלליים.
יעל דיין: אם אתם רואים משהו שצריך להגיע לעין הציבורית וצריך להגיע לשולחן הזה, תעלו אותו.
יעל דיין: יכול להיות שעשרה נושאים יהיו הזויים ולא ראויים, אבל הנושא ה11- יהיה נושא שצריך לשים עליו את האצבע.
יעל דיין: בנוסף לכך מתקיימות הפגישות השנתיות, ציון הימים השנתיים כמו יום האישה הבינלאומי שמתקיים בחודש מרץ שבו מתבקשת שותפות מוחלטת של כולם גם בנושאים וגם בביצוע, יום המאבק באלימות שמתקיים בנובמבר, יש לנו ימים בהם אנחנו משתלבים כמו זכויות אדם, זכויות הילד, יום הגאווה שמצוין בכנסת כל שנה.
יעל דיין: לדברים האלה אנחנו מתכוננים זמן רב מראש ומבקשים שותפות גם בייזום וגם בשוטף.
יעל דיין: דרך אגב, היום יש לנו ישיבה שרוב המוזמנים אליה הם חרדים ודתיים.
יעל דיין: האמת היא שהארגונים הדתיים והחרדיים לא באים למרות שהם מוזמנים.
יעל דיין: הם באים בהמוניהם כולם כשיש דיון על הפלות, כשיש דיון על איזשהו דבר שמסכן אותם, אבל זו הפוליטיקה וזו הכנסת.
יעל דיין: אני לא יכולה לחייב אותם לבוא למרות שאני מאוד מחזרת אחריהם כדי שיהיו נוכחים.
יעל דיין: בנושא הבריאות, בכל הנושאים של פריון, של ילודה, של חוקי עבודה שנוגעים לקטע הפריון אצל נשים, הם מאוד מאוד פעילים והם שותפים.
טליה לבני: אני מאוד מאוד שמחה על שיתוף הפעולה עם הוועדה לקידום מעמד האישה.
טליה לבני: אנחנו נהיה כאן ונהיה יוזמות ופעילות.
טליה לבני: כשאני מדברת על עולם העבודה, זה לא רק קידומה של האישה בעבודה.
טליה לבני: כשאני מדברת על לרתום את עולם העבודה, אני עדה היום לתופעה שהממשלה בכל חוק הסדרים פוגעת לא רק בנשים אלא היא פוגעת בחלשים.
טליה לבני: לצערי אנחנו הנשים תמיד נמצאות בקטגוריה של חלשים, ובכל אוכלוסייה חלשה אנחנו תופסות מקום נכבד מדי לטעמי.
טליה לבני: התופעה הזו של פגיעה בחלשים היא תופעה חברתית כאשר בכל תוכנית של חוק הסדרים נוגסים בזכויות הנשים ואנחנו תמיד הראשונות להיפגע.
טליה לבני: לכן אני הייתי רואה יותר כפרטנר את עולם העבודה, אולי ללא תלות בממשלה ואולי לנסות להוביל איזשהו כוח בניגוד למדיניות הממשלה או בלעדיה.
טליה לבני: לצערי אני לא רואה היום בממשלה פרטנר לקידום נשים אבל לעומת זאת אני יכולה בהחלט לראות את עולם העבודה כעולם שיכול להתגייס – דווקא עולם התעשיינים והמעסיקים, וגם המגזר הציבורי, אם נציבות שירות המדינה תיאות - לתהליכים חינוכיים.
טליה לבני: בנושא של אלימות במשפחה, אני בהחלט חושבת שטוב שישנה החובה של המעסיק לאפשר לארגוני העובדים וארגוני הנשים לקיים פעולות הסברה להסברת החוק למניעת הטרדה מינית.
טליה לבני: זה ניתן - או בהסכמים קיבוציים או באמצעות חקיקה – לחייב את המעסיקים לקיים פעולות הסברה וסדנאות למניעת אלימות כנגד נשים, אלימות במשפחה וגם אלימות במקומות העבודה.
טליה לבני: זאת אומרת, עולם העבודה זה עולם שבו מבחינתי אנחנו נמצאים.
טליה לבני: זה לא רק המקום שמאפשר לנו להתקיים אלא אנחנו נמצאים בו הרבה מאוד שעות.
טליה לבני: זה עולם שאכפת לו.
טליה לבני: בכל אופן, זו דמות החברה.
טליה לבני: תמיד הייתה שותפות בקטע הזה.
טליה לבני: גם הקמת המעונות בזמנו והעובדה שהמעונות הוקמו על-ידי נעמ"ת ואפשרו לנשים לצאת לעבודה.
טליה לבני: המעונות מומנו בתחילת הדרך על ידי אותו מס אחיד ואני יכולה לומר שבזמנו היה קיים גם המס המקביל אבל המס המקביל בוטל, ומדובר בשמונה מיליארד שקלים שהיום נמצאים בשיפוי מעסיקים.
טליה לבני: צריך להחזיר את חלק מהתהליכים למה שאת ואני אולי נקרא מפא"י ההיסטורית אבל זו גם תפיסת העבודה ההיסטורית ותפיסת העבודה ההיסטורית הזו נמצאת היום דווקא בקואליציה החברתית שנמצאת בנעמ"ת ובהסתדרות.
טליה לבני: היא דאגה לחינוך לגיל הרך, היא דאגה גם לחינוך, והיא דאגה גם לבריאות כשהנושא הזה נמצא עכשיו בוועדת העבודה והרווחה שרוצה לסלק כל שריד של שיתוף בתחומים האלה.
טליה לבני: אני חושבת שבהרבה נושאים חברתיים תמצאי את עצמך יותר קרובה לקואליציה ההסתדרותית מאשר למפלגה שבה את נמצאת.
טליה לבני: אני חושבת שתמצאי את עצמך יותר קרובה בדעותייך בנושא זה לעמיר פרץ ולעם אחד.
יעל דיין: מנכ"ל הביטוח הלאומי היה אמור להשתתף בישיבה הזאת, אבל כמה דקות לפני הישיבה הוא הודיע שנבצר ממנו להשתתף כיוון שהוא נקרא באופן דחוף לוועדת כספים.
יעל דיין: אני רוצה לומר שאני לא מתחרה בוועדת הכספים ולא בוועדת חוץ וביטחון, בה מתקיימת עכשיו ישיבה עם הרמטכ"ל החדש, אלא זה עניין של סדרי עדיפויות ולוח זמנים.
יעל דיין: זאת לא פעם ראשונה ששר או מנכ"ל מודיע על ביטול השתתפותו בישיבה שלנו.
יעל דיין: אני מתלוננת ליושב-ראש הכנסת כי אנחנו קובעים ישיבות לפי הזמינות שלהם.
יעל דיין: כשאני מזמינה שר או מנכ"ל לישיבה אני לא קובעת את התאריך, אלא אני בודקת מתי הוא יכול לבוא ולפי זה נקבע מועד הישיבה.
יעל דיין: ודאי נהגנו כך עם מנכ"ל הביטוח הלאומי לצורך הישיבה היום.
יעל דיין: הרבה פעמים יש ביטול של הרגע האחרון אבל עקב כך אני לא מבטלת את הישיבה שנקבעה.
יעל דיין: זה אולי מורה על מעמד האישה או על מעמד הוועדה לקידום האישה בכנסת מבחינת התייחסות השלטונות אלינו, דבר שלא צריך לקרות.
יעל דיין: הנושא בו אנחנו דנים היום מקורו בהודעה בעיתון – ונמצאת כאן רותי סיני, עיתונאית מעיתון "הארץ" – שאנחנו נדרשים לברר את אמיתותה או להתריע גם אם זו הזיה חולנית.
יעל דיין: אני קוראת בעיתון על תוכנית האוצר לפיה במקום דמי מזונות תינתן הבטחת הכנסה.
יעל דיין: כשהאוצר שוקל זה עוד לא חוק, זה עוד לא מקובע, זה עוד לא משהו סופי, אבל אני מאוד מודאגת מהמלים שאומרות שהאוצר שוקל כי האוצר לא שקל אף פעם איזו הטבה, האוצר לא שקל אף פעם איזה דבר לגבי נשים, אלא הוא שוקל קיצוץ כזה או אחר, הוא שוקל תוכנית חירום, הוא שוקל איזשהו דבר שייטיב עם המשק לטווח ארוך אבל בוודאי לא ייטיב עם נשים באופן מיידי.
יעל דיין: אני אומרת את הדברים במעט הומור אבל עם כאב וזה כדי להסביר מדוע אני לוקחת ברצינות את המלים שאומרות שהאוצר שוקל.
יעל דיין: כמובן מדובר כאן על שני מנגנונים שקיימים בביטוח הלאומי.
יעל דיין: האחד הוא עניין של הבטחת הכנסה.
יעל דיין: להבטחת הכנסה נלווים כל מיני מגבלות וכללים שאנחנו נאבקים בהם, אבל אנחנו מקבלים אותם כחלק מהמאבק שלנו.
יעל דיין: המושג הזה של הבטחת הכנסה בגדול מקובל עלינו, אבל צריך להתחשב במגבלות שהוא מטיל על הנשים.
יעל דיין: המסלול השני והנפרד לגמרי הוא המסלול של מזונות שמקבלות – לפי העיתון וגם לפי בדיקה שלנו – קרוב לשלושים אלף נשים והוא דבר מאוד חיובי.
יעל דיין: הנשים הללו – כמובן נשים עם ילדים - אינן מקבלות מזונות מהבעלים שלהן והמדינה נוהגת כאן כפי שנוהגות מדינות מתוקנות.
יעל דיין: הדבר הקל ביותר הוא לומר שזה לא עניינה, אישה התגרשה, או ננטשה ומישהו חייב לה מזונות בגין ילדים שלו, אבל הוא יצא מהתמונה ולא משלם.
יעל דיין: או שהוא לא יכול, או שהוא ברח, או שהוא לא רוצה לשלם, ואז המדינה תנסה לגבות את הכספים האלה ממנו.
יעל דיין: כדי שהאישה וילדיה לא יצאו ניזוקים באה המדינה ונכנסת כאן לתקופת הזמן והיא זו שמשלמת.
יעל דיין: אם היא תצליח לגבות כספים בתקופה קצרה - קרוב לוודאי שהיא לא תצליח - אז תקופת הזמן היא כגיל הילדים והיא תשלים את הכספים.
יעל דיין: כמובן שההשלמה לא תהיה לפי פסיקת מזונות היא אינדיבידואלית אלא היא תשלים בסכום מסוים את מה שמגיע לאישה וילדיה.
יעל דיין: אני חושבת שעצם העניין של המזונות שניתנים על ידי המדינה - כמו הבטחת הכנסה – כאיזשהו תגמול מדינה, זה דבר מאוד ליברלי.
יעל דיין: המדינה לקחה על עצמה תשלום הבטחת הכנסה - ואני לא מדברת כאן על דמי אבטלה שהוא סיפור נלווה – ומזונות.
יעל דיין: בתוכנית ששוקל האוצר נראה שלדעתם לא צריך להיות מנגנון כפול אלא יוחלט אם אותן נשים מקבלות את זה או את זה.
יעל דיין: כמובן שזה לא עניין של כפילויות אלא זה עניין של סוג שונה של זכאות.
יעל דיין: אנחנו מתנגדים לאיחוד הדברים בכל צורה שהיא ולא משום ההפסד הכספי - לפי המאמר של רותי - ומשום שזה יפגע בכ4,000- נשים אלא קודם כל משום שיחולו עליהן המגבלות שלא חלות על מזונות וכן חלות על הבטחת הכנסה.
יעל דיין: אימהות לילדים לא תעמודנה בקריטריונים של הבטחת הכנסה, אם הכל יהפוך להבטחת הכנסה במקום מזונות.