GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: מה שאני ביקשתי מהאוצר, ועוד לא קיבלתי תשובה, הוא לאפשר את השלב הראשון בחקיקה אפילו מבלי לשים בחוק תחילה ב-2004 או פריסה ל-2005, אבל שיהיה איזה עיגון לתביעה שכולם אומרים שהיא מוצדקת.
יעל דיין: ביקשתי שלפחות ייתנו לנו להגיע לקריאה ראשונה כדי שלא נמשיך, כמו שעושים כבר עשרים שנים, לדשדש בעניין הזה עם קריאות טרומיות.
יעל דיין: עכשיו ישבו ברצינות, עשו הערכות ואני חושבת שזה תביעה הגיונית.
יעל דיין: אומרים לי: עכשיו את רוצה לבקש הוצאה כזאת?
יעל דיין: לא, אני לא רוצה עכשיו.
יעל דיין: אני רוצה שיהיה כיסוי להשקפת עולם, שטוענים שהיא משותפת לכולם.
יעל דיין: ברור שאם ליישום השקפת העולם הזאת לא היתה עלות אז כולם היו מסכימים.
יעל דיין: ברור שהיא בעלת עלות גבוהה אבל צריך להתארגן אליה, לעשות אותה בהדרגה.
יעל דיין: אני פניתי בבקשה הזאת כי הצעת החוק נמצאת בוועדה וביקשתי שלפני התפזרות הכנסת - שאולי תהיה מחר - לפחות יאפשרו לנו להגיע לקריאה ראשונה עם הצעת החוק הזאת, בהסכמה מלאה שלא עושים השלמת חקיקה, כדי שאפשר יהיה להחיל עליה דין רציפות בכנסת הבאה.
יעל דיין: אחרת, זה פשוט מייאש שבכנסת הבאה, בין אם אני ובין אם מישהו אחר, יצטרכו להתחיל להגיש הצעות חוק לקריאה טרומית.
יעל דיין: אני נמצאת בכנסת 10 שנים.
יעל דיין: יש אנשים שנמצאים כאן 20 שנים וכל 6 חדשים מעלים את העניין הזה.
יעל דיין: כל ראשי הממשלה לדורותיהם, מכל המפלגות, הבטיחו שהעניין הזה יקודם.
שרי שילון: רציתי להגיד לכם שמחר נעמ"ת קוראת לכולן לבוא ולצעוד בתל-אביב.
אלה גרא: זה לא פנייה לכולן.
אלה גרא: כאשר טילפנו לשאול אם אתם רוצים אותנו אמרנו לנו: לא.
שרי שילון: אנחנו רוצים את כולם.
יעל דיין: כדי לאפשר לאוצר ולמוסד לביטוח לאומי לתת לנו תשובה מדויקת ולעשות שיעורי בית, אבקש אחרי קריאה ראשונה, כשהדברים יתגבשו לקראת הדיונים בקריאה שנייה ושלישית, מהארגונים השונים להיות במגע גם עם המפלגות שנמצאות במשא ומתן.
יעל דיין: אמרו לי שהשר שרנסקי סיכם כבר הכל בעניין חד-הוריות.
יעל דיין: אני יכולה לבדוק מה קורה במפלגה שלי.
יעל דיין: יכול להיות שהשר שרנסקי סיכם משהו אבל זה לא יהיה בהצעת התקציב או בחוק ההסדרים לקראת הקריאה הראשונה.
יעל דיין: אבל בין קריאה ראשונה לבין קריאה שנייה ושלישית כל מה שמישהו יסכם, בלחץ כזה או אחר, יהיה כתוב באיזה מקום, אולי בצורת הסתייגות שימליצו לנו להעביר או להפיל.
יעל דיין: בואו נעשה את העבודה באופן יותר מסודר לקראת הישיבה הבאה ונבוא עם דברים בדוקים.
יעל דיין: נוכל לומר למשל: הנה, השר שרנסקי אמר שיש תוספת של 700 שקל לילד במעונות, וכדומה.
מרי חיידר: מה קורה עם ביצוע יום לימודים ארוך, שגם הוא נוגע לנשים?
אודי בן-דרור: בנושאי חינוך אני לא עוסק ואין לי כל ידע.
יעל דיין: אין שינוי לטובה, זה בטוח.
יעל דיין: תבדקו אם אין שינוי לרעה.
יעל דיין: אתם רשות ממלכתית, אתם יכולים לבדוק ישירות עם שרת החינוך.
יעל דיין: אני מודה לכם ונתראה אחרי הקריאה הראשונה.
יעל דיין: הבנתי, שהשהיית ההצבעה היא גם לגבי הוועדה.
נעמי חזן: כך אני הבנתי.
יעל דיין: הייתי רוצה, שכל הגורמים השותפים במשא ומתן ידעו, שכדי שהוועדה תסיים את ההכנה לקריאה ראשונה ומתוך הבנה, שברגע שנוכל להעלות את זה לקריאה ראשונה, זה יהיה עם התחייבות לגבי המשך חקיקה כמקובל.
יעל דיין: אני אומרת את זה, משום שאנחנו לא יודעים את אורך ימיה של הכנסת ואני מאוד הייתי רוצה שכל החוקים שעל שולחננו יעברו קריאה ראשונה, גם אם זה כפוף להתניות המשך, כדי שלא ייצא שכל העבודה שהושקעה תרד לטימיון.
יעל דיין: הכנסת תתפזר ולא תחול על זה רציפות.
שלמה דורני: היה איזה שהוא סיכום עם חברת הכנסת נעמי חזן, שהנושא לא יידון פה להצבעה ולא יימשך התהליך, עד שלא יידון הנושא שוב בוועדת שרים והפיילוט ייצא לפועל בשיתוף עם המשרד לביטחון הפנים והאוצר.
שלמה דורני: כל הדברים הללו נמצאים בשלבים המאיצים את הקצב, כדי שהפיילוט ייצא לפועל.
יעל דיין: עד כמה שהבנתי, הפיילוט הוא לשישה חודשים.
שלמה דורני: כן, אבל אי אפשר להתחיל להריץ את הדברים, כשאנחנו עדין לא יודעים על מה מדברים פה.
שלמה דורני: אנחנו סיכמנו בוועדת השרים, שהולך להיות פיילוט ועל סמך הפיילוט אנחנו נדע אם העסק עובד או לא עובד.
שלמה דורני: פה רוצים לקבל החלטות לפני שבודקים אם העסק עובד או לא.
יעל דיין: לא, ממש לא רוצים שום דבר שלא בהסכמה.
יעל דיין: אני מבקשת, מבחינת עבודת הוועדה, מאחר והפיילוט מיועד לאורך זמן מסוים מרגע שהוא יתחיל ואני מקבלת את זה שהחקיקה, מבחינת המליאה, תהיה תוצאה של הפיילוט, המשך החקיקה, הצבעות וכן הלאה, אני ארשה לעצמי לפנות אליכם ברגע שיתחיל הפיילוט בבקשה, שלא להשלים את החקיקה, אלא, לעגן אותה בקריאה ראשונה.
יעל דיין: אם תסכימו לכך, אנחנו נשמח מאוד.
שלמה דורני: צריך להיות שיתוף פעולה.
שלמה דורני: צריך לראות שהפיילוט מתחיל ואז באמת נתחיל להכין את הדברים לקראת קריאה ראשונה, ורק לאחר מכן, בשיתוף פעולה של כולם, יהיה אפשר לבנות פה איזה שהוא תהליך.
שלמה דורני: אחרת, נעבוד פה בשני מסלולים שיכולים להיות לא מתואמים.
יעל דיין: לא, אני קיבלתי על עצמי, כיושבת ראש הוועדה, את ההסכמה של חברת הכנסת חזן ואנחנו ננהג בהתאם.
יעל דיין: חברת הכנסת חזן, הציגי את החוק ונעבור לדיון.
נעמי חזן: אני רוצה להבהיר לגבי הסיכומים: אני פניתי אליך אתמול בבקשה לא להצביע וכך סיכמנו.
נעמי חזן: סיכמנו, שנכין לקריאה ראשונה את החוק, בהתאם לסיכום כתוב שמונח בפניי מטעם השר דני נווה.
נעמי חזן: בסיכום כתוב, שבעקבות ישיבה רבת משתתפים, שבמקביל להפעלת הפיילוט יוצע לראש הממשלה, כי ממשלת ישראל תתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, כאשר המציעה תתחייב כי תוך כדי דיון בוועדת הכנסת הרלבנטית, יופקו לקחים מניסיון הפיילוט ויינתנו תשובות על השאלות מי זכאית ללחצן מצוקה ומה הקריטריונים לקבלתו.
נעמי חזן: אני רוצה להגיד, שאני עומדת בהסכמה הזאת, אבל, גם לומר לפרוטוקול, שהפיילוט לא יכול להיות אין סופי.
נעמי חזן: צריך דד-ליין פה, משום שאנחנו נמצאים בשלהי הכנסת ה-15 ובכל מקרה לא נרצה לצאת, בלי לעגן את זה.
נעמי חזן: אני מבקשת לשמוע על זירוז הפיילוט, כדי שנוכל לקדם את החקיקה.
נעמי חזן: ההחלטה היתה, שהולכים על שני הדברים במקביל, גם על הפיילוט וגם על החקיקה וכך אנחנו עושים.
נעמי חזן: אני אציג את החוק בקצרה, כי כולם יודעים על מה מדובר.
נעמי חזן: זה מקובל עליכם?
שלמה דורדני: זה מקובל.
רחל גוטליב: אני קוראת מה שכתוב בהחלטת שרים לענייני חקיקה: "בתנאי, שהמציעה מתחייבת לא לקדם את המשך החקיקה, ללא תיאום והסכמת הממשלה.
נעמי חזן: יפה, אז אנחנו מסכימים.
ענת אסיף: אבל את מדברת במקביל להפעלת הפיילוט.
ענת אסיף: הפיילוט עוד לא מופעל.
ענת אסיף: זה נכון, שהוא לא מופעל כי אין לו תקציב, אבל, אי אפשר להתעלם מזה.
יעל דיין: סליחה, מאחר וזה לא חוק ראשון שאנחנו עוסקים בו ומאחר ולחקיקה יש דינמיקה שלוקחת זמן וזה ידוע לכולכם, אנחנו לא עושים הצבעה ולא נעשה שום מחטף, לא של לחצנים ולא של מצוקות ולא של דברים אחרים דחופים.
יעל דיין: כשאנחנו אומרים הכנה לקריאה ראשונה, זה תהליך שעוברים על כל פסיק ומנסחים וכולי.
יעל דיין: זה עדין לא צריך להפריע לאף אחד.
יעל דיין: אנחנו רוצים להיות במצב שהחוק מוכן להישלח ולהירשם ברשומות, לפני שהוא מגיע לקריאה ראשונה במליאה, כאשר בכל אחד מהשלבים אנחנו נקבל את הסכמת הממשלה, כפי שהיתה ההתחייבות.
יעל דיין: אני מבקשת, מאחר ואנחנו מדברים על פיילוט של מספר חודשים ואנחנו מדברים גם על צפי של כהונת הכנסת גם של מספר חודשים, שננסה בתוך התקופה הזו להגיע להסכמה לגבי קריאה ראשונה ולהתחייבות מוחלטת לגבי קריאה שניה ושלישית.
יעל דיין: זאת אומרת, לעצור בקריאה ראשונה, בהסכמה, ולא נביא את זה להצבעה פראית בשום מקרה.
יעל דיין: אבל, כאשר החוק יהיה מוכן לקריאה ראשונה, נבקש מכם אישור, בהנחה שהפיילוט יהיה בעיצומו, לעשות עוד שלב בחקיקה ולעצור אחריו, כדי למנוע שהחוק לא יעוף ברוח.
יעל דיין: אני אפנה את זה בכתב, בבוא הזמן והכל בתיאום והסכמה.
שלמה דורני: בעיקרון, אם אין הצבעות ויש פה שני קווים מקבילים, כהכנה לקראת הצעת החוק הראשונה, אני לא מתנגד לזה מבחינה עקרונית.
שלמה דורני: ..
נעמי חזן: אני שוב רוצה להדגיש ולחזק את מה שיושבת ראש הוועדה אמרה: מה שסוכם איתי זה מה שסוכם איתי באותה ישיבה.
נעמי חזן: לזה הסכמתי ואני עומדת בהסכם הזה.
נעמי חזן: אבל, זה לא יכול להיות עד אין סוף, חייב להיות לזה דד-ליין.
נעמי חזן: לכן, אנחנו עושים את העבודה הנחוצה כרגע להכין את זה.
נעמי חזן: בסך הכל, כולם מסכימים לעיקרון ורק רוצים שזה יעבוד.
שלמה דורני: אם זה תלוי בנו, הפיילוט יכול להתחיל מחר בבוקר.
נעמי חזן: לכן, בואו ננסה לראות אם אנחנו יכולים לקדם את זה.
יעל דיין: חברת הכנסת חזן רוצה להציג את עיקרי החוק.
ענת אסיף: אני רוצה להבהיר, שהפיילוט נעשה גם לצורך הערכה תקציבית ואולי ירחיבו יותר נציגי המשרד לביטחון פנים וגם בשביל לעורר ולפתור בעיות משפטיות וענייניות, שהצעת החוק מעלה.
ענת אסיף: לכן, אני בהחלט בעד להתחיל לקיים דיון על ההצעה, אבל, בלי הפיילוט.
ענת אסיף: אין לנו בסיס לתת מענה או אפילו לחשוב על הבעיות שזה מעורר.
ענת אסיף: קשה לי להאמין שאנחנו נגיע לנוסח מוסכם, שכל מה שיידרש לו זה או-קיי של הממשלה להצביע עליו.
ענת אסיף: עדין, בעקבות הפיילוט ובמקביל לפיילוט, יהיו פה שאלות מהותיות שצריך לפתור, שאלות של הסכמות, שאלות של סוגים ועוד דברים נוספים.
יעל דיין: זה עובד לשני הצדדים.
יעל דיין: דיון כאן וכוחות יצירתיים של חברת הכנסת חזן ושל אחרים, יתרמו גם להכוונת הפיילוט.
ענת אסיף: אבל, שלא נצפה שבסוף הישיבה היום יהיה לנו נוסח סגור.
יעל דיין: לא ציפיתי לכך.
נעמי חזן: בהצגה מאוד פשוטה, אנחנו נמצאים במצב שיש כ-2,500 צווי הרחקה בשנה.
נעמי חזן: אולי קצת פחות, משהו כמו 2,400.
נעמי חזן: אני מדברת על צווי הגנה/הרחקה.
דוברים: זה לא מה שכתוב פה.
דוברים: בחוק כתוב רק הגנה.
נעמי חזן: אנחנו נפתור הכל.
נעמי חזן: אני רק מציגה את הבעיה.
נעמי חזן: יש X צווים, שמטרתם היא למנוע מבן זוג או מאדם אלים להתקרב לאישה שידעה בעבר או סבלה בעבר מאלימות.
נעמי חזן: הצווים האלה הם צווים, אבל, האכיפה היא חלקית בלבד, אם נשתמש בלשון המעטה.
נעמי חזן: זו בעיה אמיתית.
נעמי חזן: לכן, מיד אתייחס לדברים של נציגת משרד המשפטים.
נעמי חזן: הוצע, בעקבות ניסיון השוואתי במדינות אחרות, לצייד כל אישה שיש לבן זוגה צו הרחקה, בלחצן מצוקה, כדי לממש כמה מטרות מאוד ברורות: א.
נעמי חזן: לתת לה ביטחון עצמי ולבני משפחתה, ילדיה.
נעמי חזן: כגורם הרתעתי.
נעמי חזן: ג.
נעמי חזן: כדי לייעל את האכיפה של הצווים עצמם.
נעמי חזן: ולבסוף, לשדר מסר, שאנחנו נעשה הכל כדי למנוע פגיעה, אפילו באישה אחת.
נעמי חזן: בתקופה האחרונה, היו כמה מקרי רצח, שביניהם היה מדובר במקרים של גברים עם צווי הרחקה.
נעמי חזן: זמן התגובה לא מספיק מהיר.
נעמי חזן: אני מזמינה פה מישהו לצלצל 100.
נעמי חזן: עד שמישהו עונה, הרבה דברים רעים יכולים לקרות.
נעמי חזן: אין לי שום דבר נגד המשטרה.
נעמי חזן: אני יודעת, שצריך פיילוט בישראל והסכמתי לפיילוט, כי אנחנו חסרי ניסיון בעניין הזה.
נעמי חזן: אבל, מדינות אחרות אינן חסרות ניסיון.
נעמי חזן: במקרים מסוימים, ויש בפניכם את המסמך שאמנם קיבלתי אותו לפני חצי שעה, והוא מראה על כמה ניסויים שהיו באנגליה ובארצות הברית והיו מוצלחים מאוד.
נעמי חזן: אני חושבת, שזה מהלך נכון.
נעמי חזן: עם הטכנולוגיה החדישה היום באמת אפשר למנוע אלימות כלפי נשים ורצח נשים בשימוש בדבר פשוט כמו לחצן מצוקה.
נעמי חזן: אני מדברת כרגע על העיקרון.
נעמי חזן: היו אצלי גם נציגים של חברות שונות, שהיום ניתן לשים לחצן מצוקה במכשיר פלאפון, על ידי לחיצה על אחד הכפתורים.
נעמי חזן: אני לא יכולה להגיד בצורה הרבה יותר מפורשת ממה שאני אומרת, שהצעת החוק הזאת עשויה להציל חיי אדם בעלות מאוד מאוד נמוכה.
נעמי חזן: לכן, אני לא אוותר על העיקרון והחקיקה ואני מקווה שהפיילוט יצליח.
יעל דיין: אני רוצה להציג כמה שאלות, שכאשר נקבל את ההתייחסויות כדי למנוע סיבוב מיות.
יעל דיין: ונבקש עליהן תשובות.
יעל דיין: אני רוצה לציין, שזו הפעם הראשונה שמוגש לפנינו נייר על ידי עוזרת המחקר החדשה, יפעת שחק.
יעל דיין: זה נייר שביקשתי ונמצא לפניכם, שהוצא בהתראה מאוד קצרה.
יעל דיין: אני מודה ליפעת ואני מקווה שיהיה שיתוף פעולה פורה גם בדברים אחרים.
יעל דיין: ולדותן, שגם נמצא כאן, שאנחנו נעזרים מאוד במרכז המידע ואני אומרת לנוכחים, אם יש הערות לגבי הניירות שאנחנו מציגים או יש בקשות לתוספת חומר, אנחנו נשמח לספק אותו.
יעל דיין: על פי הצעת החוק, אנחנו שואלים כמה שאלות בסיס: כאשר אנחנו מדברים על בן משפחה, למה אנחנו מתכוונים?
יעל דיין: יש הגדרות של בן משפחה והגדרות אחרות של בן זוג, בחוקים שונים, כולל באלימות במשפחה.
יעל דיין: הייתי רוצה שנגדיר נגד מי אנחנו?
יעל דיין: יש לי מספר שאלות, שעליהן אנחנו מבקשים בישיבה הזו לקבל תשובה.
יעל דיין: כי יש לנו למשל מיגזר ערבי, שבו יש נשים מאוימות, נשים במקלטים, שהמאיים הוא לא תמיד בן זוג, אלא, בן משפחה בדרגה כזו או אחרת.
יעל דיין: כלפי הנשים האלה מופעלת אלימות קשה ולא הייתי רוצה להוציא אותן מהתחום של מקבלות הסיוע הזה.
יעל דיין: דבר נוסף, אנחנו מדברים כאן על כפיפות לצווים, לצו הגנה ולמעשה גם לצו הרחקה.
יעל דיין: אני רוצה לכלול כאן גם את הנושא שנכנס לחוק כתיקון לחוק למניעת אלימות וזה העניין של הטרדה מאיימת, שזה לא חייב להיות בן משפחה.
נעמי חזן: את רוצה להכניס סטוקינג?
יעל דיין: לגבי הטרדה מאיימת, מה שיש לנו בחוק זה צו הגנה מחמיר יותר מאשר בחוק אלימות במשפחה.
יעל דיין: זאת אומרת, כתוצאה מצווי הגנה, יש קבוצה של מאיימים, שנכללים בהם בני זוג, בני משפחה, אם אנחנו מדברים על מאיימים שאינם בני זוג, וסטוקינג, אחרי פסיקה של בית המשפט שמגדירה את האיום ואז גם צווי הרחקה ארוכי טווח.
יעל דיין: דבר נוסף, הוא התוקף או הפער שיכול להיות בין אורך הזמן שניתן לגביו הצו והזמן שאנחנו מספקים את הלחצן.
יעל דיין: צו יכול להיות מאוד קצר.
יעל דיין: מה עושים כשעוברים שלושה חודשים, לאישה יש לחצן, הצו נגמר, האם פקעה זכותה לאמצעי הזה?
יעל דיין: האם היא צריכה להוציא חידוש של הצו?
יעל דיין: את התלות הזו אנחנו צריכים לבחון, בין אורך הזמן או בכלל, תוקף צו ההגנה והזמינות של לחצן לאותה אישה מאוימת.
יעל דיין: יש לנו כמה שאלות טכניות.
יעל דיין: ניסינו לבחון בנייר את הסוגים השונים של הלחצנים, יותר נייד, פחות נייד.
יעל דיין: ההבדלים בין הסוגים הם בעיקר מידת הניידות של הלחצן.
יעל דיין: זאת אומרת, אם זה קבוע במקום מסוים כמו טלפון קווי, אם זה בתוך הבית בניידות מסוימת ואם זה בעלות אחרת, צמוד לאישה, לטלפון הסלולרי או לכל אמצעי שהולך יחד אתה.
יעל דיין: האם זה מוגבל לטווח שלגביו ניתן הצו, שזה הדירה וסביבתה הקרובה, בהתאם לצו שניתן.
יעל דיין: אנחנו נרצה לשמוע על עניין הבקרה.
יעל דיין: כלומר: לחצתי על הלחצן, למי זה מגיע?
יעל דיין: מה אורך התגובה ומה הצד השני עושה, כתוצאה מלחיצה?
יעל דיין: מה האפשרות לבטל קריאות שווא, כי אתם תראו בחומר, שיש אחוז מאוד גבוה בארצות אחרות של קריאות שווא ויש מנגנון שמאפשר לבטל קריאת שווא או מאפשר למרכז הבקרה לשמוע מה מתרחש באותו רגע ולהבין מכך האם הקריאה היא קריאת אמת.
יעל דיין: לגבי ההצעה של הפיילוט, נרצה פרטים עליה.
יעל דיין: המספרים נראים לי לא בפרופורציה של פיילוט, אלא, מכסים אוכלוסייה במקום נתון.
יעל דיין: מבחינת המספר, מדובר על 150 לחצנים, על מספר של 440 צווים שהוצאו באותו אזור.
יעל דיין: זה יותר מפיילוט.
יעל דיין: זה למעשה מכיל מספר גדול של נשים באוכלוסייה במקום ונשמע מה ההיערכות.
יעל דיין: נשמע גם על העלות המשוערת, כאשר בשעתו, כשעסקנו בזה בוועדה הבין-משרדית עם ארגונים שונים, היתה הצעה של ויצ"ו, שעסקה גם במימון.
יעל דיין: פנינו אז למספר חברות למתן חסות, ולפחות לגבי המכשיר עצמו קיבלנו תגובה מאוד חיובית.
יעל דיין: בשעתו, אני דיברתי עם נציגי חברת "סלקום", שאמרו, שהם מוכנים לקחת על עצמם את העלות של המכשיר עצמו.
יעל דיין: שווה לבחון את זה, אם נמצא שיש פער תקציבים ונוכל לספק מקורות אחרים.
דוד פלק: מילה כללית, התייחסות לשאלות שלך: חלק לא מבוטל משהשאלות ששאלת, בדיוק הן אמורות להיבדק בפיילוט.
דוד פלק: זאת אומרת, לא ננסה לתת עכשיו תשובות לדברים שאנחנו לא יודעים.
דוד פלק: בגלל זה, הכנסנו בהערכה של הפיילוט הנחות יסוד, שחלק נצטרך לאמת ולבדוק בתוך הפיילוט עצמו.
דוד פלק: לכן הפיילוט הוא חשוב ולכן הוחלט על פיילוט, כי נתבקשנו לתת איזו שהיא הערכה להצעת החוק.
דוד פלק: יש דברים שלגביהם אי אפשר לתת עכשיו תשובות ברורות ומדויקות, אלא את הנחות היסוד, שאנחנו התבססנו עליהן.
יעל דיין: לכן מתקיים הדיון הזה, כי גם כשנותנים בפיילוט לחצנים, אם אתה אומר: אני לא נותן אותם למי שמאוימת על ידי אבא שלה, זה משנה את ההגדרה.
נורית זיו: לגבי השאלה הראשונה שהעלית, לגבי מיגונים: אמנם, פה מדובר על אפליה במניעת אלימות והפועל היוצא של זה הוא: בן משפחה, בקונטקסט הרחב שלו.
נורית זיו: דבר נוסף, מדובר רק בצו הגנה שניתן בבית משפט לענייני משפחה.
ענת אסיף: לפי חוק למניעת אלימות במשפחה.
נורית זיו: אני סבורה, שגם בדיון שהיה אצל השר דני נווה, היתה הבנה שמדובר בבני זוג.
נורית זיו: שהפיילוט מתקיים על בני זוג, אם כי, לטעמי, בהגדרה הרחבה של בן זוג.
נורית זיו: כל בן זוג באשר הוא, ייכלל בתוך הפיילוט, משום שאנחנו גם ככה פועלים במשטרה ולכן לא נשנה את זה.
נורית זיו: את בעצמך יודעת זאת, בן הזוג הוא במובן הרחב ולא בעל ואישה וכולי.
נורית זיו: אני לא צריכה להסביר ליד השולחן הזה את העניין.
ענת אסיף: אבל זה עדין נובע מצו.
נורית זיו: נובע מצו.
נורית זיו: אני הייתי מגדירה כך, שהוא חל על בני זוג בהגדרה הרחבה שלהם ולגבי השאלה, האם יחולו במקרים מסוימים...
נורית זיו: את דיברת קודם על המיגזר הערבי, אני לא הייתי מכניסה את זה לתוך הצעת החוק, אלא, באופן מקומי, פה ושם, כי אין לנו מידע בדיוק בכמה מדובר.
נורית זיו: קשה לי להגדיר את זה רק לאוכלוסייה המסוימת, שהיא האוכלוסייה הערבית.
נורית זיו: אם אנחנו נכניס את ההגנה על בן משפחה, העלויות יהיו הרבה יותר גדולות והעומס יהיה הרבה יותר גדול.
נורית זיו: לכן, אני חושבת שהגנה לאוכלוסייה מסוימת, ששם באמת קיימת בעיה, לא צריכה להיכנס דרך החוק אלא באפשרות כל שהיא אחרת.
נורית זיו: דבר נוסף, אם מדובר בצו הגנה או בצו הרחקה, זהו פועל יוצא של החוק הזה, שמדובר רק בצו הגנה ולטעמי, אותו עיקרון עומד גם לגבי אנשים שיש הרחקה לגביהם בהליך הפלילי בבית משפט רגיל והן צריכות להיות מוגנות.
נורית זיו: זה מרחיב את מעגל הנשים המוגנות, שתהיה להן אופציה לקבל את הלחצן.
נורית זיו: בנושא של ההטרדה המאיימת, אם אנחנו נלך בעיקרון של בני זוג בהגדרה רחבה, זה כולל את הנושא של הגדרה מאיימת.
נורית זיו: לכמה זמן יינתן הלחצן?
נורית זיו: יש פה איש מקצוע שידבר על הנושא.
נורית זיו: לדעתי, יהיה לנו מאוד קשה להחליט שהוא יעבור מעבר למתן הצו עצמו, כי הקריטריונים צריכים להיות ברורים.
נורית זיו: אם הם לא ברורים, אנחנו לא יכולים בעצם להגדיר לאנשים וגם לנו.
נורית זיו: אולי ניתן את זה לכולם ולא יהיו בעיות בכלל.
נורית זיו: איך נתקצב את זה?
שירה פירט: יש גם עניין של שימוש.
נורית זיו: מר פלק יסביר את זה.
נורית זיו: לכן, לדעתי יש לקבוע תקופות זמן קצובות והן לפי הצו.
נורית זיו: עם פקיעת הצו, ברור שלא יכול להיות לחצן מצוקה ועדין יש לנו בעיה.
נורית זיו: אנחנו עדין מתלבטים ועל כך הפיילוט ייתן לנו את התשובות, כי יש צווים של שישה חודשים ומוארכים עד שנה.
נורית זיו: יש צווים של בית משפט רגיל, צווי הרחקה, שהם בני שלושים יום ומוארכים עוד קצת.
נורית זיו: האם ניתן לכולם או לא ניתן לכולם?
נורית זיו: את כל הדבר הזה נלמד מתוך הפיילוט, כאשר עדין אנחנו ממוסגרים במסגרת זמן של צו.
נורית זיו: עדין יש לנו בעיות של אורך הזמן של צו ההגנה, שכדאי ורצוי לתת לאישה.
נורית זיו: לגבי המעקב, נגמר צו הגנה, צריך לקחת את הלחצן ולהעביר למישהי אחרת.
נורית זיו: יש צורך במעקב.
נורית זיו: לכן, גם אם זה כפוף לקיום של צו ופוקע עם פקיעתו, עדין יש את הבעיה של מתי נכנס ומתי יוצא העניין של צו ההגנה.
דוד פלק: אני אנסה להתייחס לנושאים אחרים, בעיקר כמותיים.
דוד פלק: אולי נתחיל מהנחות היסוד שלנו, לגבי ההיקפים שמדובר עליהם וההערכות שלנו גם לגבי זמני הצווים וכך הלאה: אנחנו מדברים על ניסוי בתחנת זבולון.
דוד פלק: לקחנו את התחנה הזאת כתחנה גדולה.
דוד פלק: היא מקיפה את הקריות וגם מספר צווי ההרחקה שם הוא הגדול ביותר שמצאנו בנתונים כלל ארציים.
דוד פלק: יצאנו מנקודת הנחה של 440 צווים, מתוכם, 40 אזרחיים ו-300 פליליים.
דוד פלק: הלכנו על המקסימום.
דוד פלק: אנחנו לא יודעים כמה מתוכם יקבלו לחצני מצוקה, אבל, אנחנו גם לא יודעים כמה האישה תשתמש בלחצן המצוקה.
דוד פלק: פעם, פעמיים או עשר פעמים.
דוד פלק: אנחנו לא יודעים את הדברים האלה והם יצטרכו להיבחן במהלך הניסוי.
דוד פלק: לגבי אורך התקופה, הנחנו שתהיה תקופה של שלושה חודשים ולכן גם ביקשנו שהניסוי יהיה חצי שנה.
דוד פלק: לא כדי למשוך ולהאריך את הזמן, אלא, לקחת תקופה, שאפשר לראות בה גם כאלה שלחצן המצוקה נמצא אצלם הרבה זמן ולראות מה קורה אצלם ולא רק אצל אלה שהוא נמצא אצלם חודש או שבוע או יומיים.
דוד פלק: אלה פחות או יותר הערכות היסוד שלנו.
דוד פלק: יש כאן פירוט של העלויות, שמופיע בניירות שלכם.
דוד פלק: אני רוצה להתייחס לעלות של לחצני המצוקה דרך חברת "סלקום" או כל חברה אחרת.
דוד פלק: ..
שלמה דורני: סליחה, לגבי הנושא של לוח זמנים, אולי כדאי להתייחס לזה קצת יותר ולצמצם את זמן התגובה.
דוד פלק: תיכף אני אתייחס גם לנושאים הבעייתיים, הכבדים, אלה שאמורים להיבחן בפיילוט.
דוד פלק: לגבי ציודים כאלה ואחרים שצריך להתקין: זה לא מנותק אם מבקשים מהמשטרה, שהיא האחראית על ההפעלה.
דוד פלק: אם יש איזה שהוא חיבור למוקד משטרתי, הציוד צריך להתאים למוקד משטרתי.
דוד פלק: לא יכול להיות, שחברה כזאת או אחרת, שיש לה ציוד לפלאפונים ולפטנטים, שלא יתחברו למוקדים שלנו.
דוד פלק: המוקדים שלנו בנויים על טכנולוגיה מסוימת וצריך להתחבר אליהם עם אותה טכנולוגיה.
דוד פלק: עשו הערכה במחלקת הקשר אצלנו, ויש את העלויות שמופיעות.
דוד פלק: אנחנו מדברים על 4,800 ₪ ללחצן אחד, על רכישה חד-פעמית שלו.
דוד פלק: יש לחצנים אחרים יותר זולים...
נעמי חזן: זה לחצן נייד?
דוד פלק: זה לחצן נייד.
דוד פלק: הוא מחובר חיבור פשוט לשקע החשמל, הוא בנוי בשיטה של סלולר, כדי לא להיות מחובר לקווי בזק שאפשר לנתק.
דוד פלק: אפשר להעביר אותו בקלות ממקום למקום.
דוד פלק: הוא פשוט להפעלה, אפשר ליצור אתו קשר מהמקום שהוא מותקן למוקד בשיחה.
דוד פלק: זאת אומרת, המוקדן יכול לנהל שיחה אחרי הלחיצה.
דוד פלק: מדובר על לחצן מצוקה בביתה של האישה ובאזור שבו היא נמצאת, שעליו הוצא צו ההרחקה ולא משהו נייד שילך אתה.
דוד פלק: יש בזה איזו שהיא מגבלה, היא יוצאת מהבית או הולכת לעבודה, אז יש בעיה.
דוד פלק: אין לנו פתרון לעניין הזה כרגע.
דוד פלק: זה מבחינת הטכנולוגיה.
דוד פלק: עלויות פירטנו כאן.
דוד פלק: אנחנו מדברים על סך הכל עלות הפיילוט של 2.5 מיליון ₪, שזו עלות חד פעמית של הקמת כל העניין הזה, שהיא מיליון ₪ ועוד תפעול שוטף שעלותו 1.5 מיליון ₪.
דוד פלק: מה נרצה לבדוק בפיילוט?
דוד פלק: אנחנו הכנו לנו איזה שהם פרמטרים שנבדוק אותם: נבדוק את כמות צווי ההרחקה בפועל.
דוד פלק: נעשה את הניסוי ונוכל לספור במהלך הזמן את כמות צווי ההרחקה.
דוד פלק: אותו דבר, לגבי משך זמן ההרחקה.
דוד פלק: את כמות לחצני המצוקה שתסופק בפועל, לא מה שאנחנו מניחים כרגע.
דוד פלק: את היקף הקריאות, מתוכן האירועים וקריאות שווא, שסביר שיהיו הרבה.
דוד פלק: את היקף האירועים ואת זמני התגובה, שזה הנושא המרכזי והבעייתי.
דוד פלק: כשדיברה הנציגה של משרד המשפטים שצריך לבדוק את ההיבטים של עלויות וההיבטים המשפטיים, יש פה היבט חשוב שהוא ההיבט התפעולי.
דוד פלק: זה לא רק הזמן שלוקח לקבל את המענה במוקד, אלא, זה לשלוח ניידת, אם צריך בכלל לשלוח ניידת.
דוד פלק: ניידת לא יכולה להגיע בתוך דקה או שתיים.
דוד פלק: באירועים, ניידת מגיעה בממוצע באזור עירוני בתוך 15 דקות ובאזור כפרי, לא בתוך ערים אלא בישובים מרוחקים, עד חצי שעה.
דוד פלק: כמובן שיש עדיפויות.
דוד פלק: יש אירועים דחופים, יש חפץ חשוד או איזה שהוא אירוע פח"א כזה או אחר, הניידת מוזנקת מייד והיא יכולה להגיע בתוך חמש דקות.
דוד פלק: אם נרצה להגיע במהירויות כאלה לקריאה של לחצני מצוקה, זה להסיט אירועים אחרים של המשטרה ולהפנות את הניידת בדחיפות לקריאת לחצן מצוקה כזה, שאנחנו לא יודעים אם היה צורך דחוף לזה.
דוד פלק: לזה המשטרה לא ערוכה כרגע, לעזוב אירועים אחרים, עם העומסים הקיימים ועל זה כבר דיברנו בדיון הקודם בוועדת השרים.
דוד פלק: אנחנו לא יכולים כרגע לחשוב על קיצור זמן מהותי, משמעותי, מאותה רבע שעה.
דוד פלק: אנחנו, בניסוי, מבקשים לתת עוד ניידת אחת לתחנת זבולון.
דוד פלק: הניידת הזאת תקל על העומסים של סך כל העומסים של הניידת.
דוד פלק: תיתן לנו איזה שהיא אפשרות, במקרה של שני אירועים דחופים, שאחת תוכל אולי לענות גם ללחצן המצוקה.
דוד פלק: הסיכוי שיקרה דבר כזה בעת ובעונה אחת הוא לא גבוה, אבל, עשינו הערכה, של לתת ניידת אחת נוספת, שנוכל לתת עדיפות לאותם אירועים של לחצני המצוקה, כדי למדוד ולא להפעיל בפועל.
דוד פלק: נעשה את הניסוי, נראה כמה אירועים דחופים קרו לנו בעת ובעונה אחת וננתח את הנתונים ואז נדע מה המשמעות על משטרת ישראל, אם זה ניידת אחת או שתיים או עשר, בהיקף כלל ארצי.
דוד פלק: לסיכום, את רוב הדברים אנחנו צריכים לבדוק בניסוי.
יעל דיין: איך אתם מתכננים לעשות את היידוע?
יעל דיין: לא הפרסום במובן הכללי, אלא, זה יהיה אינדיבידואלי?
יעל דיין: כל אישה תעבור שיחה ויסבירו לה לשם מה זה קיים?
יעל דיין: אגיד לך למה אני שואלת, כי בארצות אחרות בהן זה נעשה, אפקט ההרתעה היה יותר גדול מאשר האפקט בפועל.
יעל דיין: זאת אומרת, מספר הקריאות בפועל היה מאוד קטן.
יעל דיין: לכן, מאוד חשוב לשקול ולראות אם אנחנו עושים את זה בצורה מוסתרת, מפה לאוזן, או שאנחנו מודיעים לציבור הגברים המורחקים, האלימים, הרוצחים בפוטנציה, שמהיום משטרת ישראל מפעילה דבר כזה.
יעל דיין: אני לא צריכה לתת להם כתובות, מבחינתי, שיחשבו שזה ארצי.
יעל דיין: מהיום, אנחנו נכנסים למהלך תוך כדי חקיקה של החוק של חברת הכנסת חזן, שבו תהיה אפשרות לנשים להרתיע על ידי זמינות מיידית של ניידת.
יעל דיין: זאת אומרת, זה עניין של תפיסה.
יעל דיין: האם אתם רואים את זה כמשהו, שבגלל שהוא ניסיוני אנחנו עושים את זה מפה לאוזן, או, שאנחנו נותנים לזה את האפקט ההרתעתי, לפחות באזור שבו זה מתרחש?
נורית זיו: אני לא חושבת שצריך לתת לזה הד ופרסום במובן הארצי, כי כפי שאני לא נותנת לאנשים בכל הארץ, אני לא יכולה לתת לו כרגע הד ופרסום.
נורית זיו: מאחר שחלק מהפיילוט מתוקצב אחרי הפיילוט ובצדק, אני חושבת, שהתפקיד שלו יהיה להיפגש עם הנהלת בתי המשפט ולהגיע אתם לאיזו שהיא הסכמה, שכל אישה שמקבלת צו הרחקה, יינתן לה כבר בבית המשפט המידע לגבי האפשרות לקבלת לחצן מצוקה.
נורית זיו: זה יעשה בשיתוף פעולה עם אותו רכז פיילוט וזה יתבצע על פי נוהל או תדרוך, למי היא פונה?
נורית זיו: מי האדם?
נורית זיו: מה השעות וכולי, כבר במעמד קבלת הצו בבית המשפט.
יעל דיין: היא צריכה לפנות?
נורית זיו: קודם כל היא צריכה לרצות את זה.
נורית זיו: היא מקבלת צו ואז היא מודיעה על קבלת הצו ונותנים לה את המקום ואת הכתובת לקיים את ההתקנה.
נורית זיו: זה כבר עניין טכני.
נורית זיו: יכול להיות, שהיא תזדהה בטלפון.
נורית זיו: צריך גם את העניין של זיהוי, שתזדהה בפני האדם שמעבר לקו.
נורית זיו: אלה עניינים טכניים.
יעל דיין: בחמש שפות, כמקובל.
יעל דיין: בואו לא נתעלם מזה, מדובר בקריות, מדברים רוסית.
יעל דיין: .. אני לא מדברת על אוכלוסייה ערבית.
נורית זיו: אני חושבת, שאפשר לנסח איזה מסמך קצר בכמה שפות.
יעל דיין: בכל מקום שיוחלט כפיילוט, אני מבקשת שיהיה מערך שיהיה שותף לזה, שיכלול את מחלקת הרווחה, האגף לטיפול באלימות במשפחה, שחייבת להיות בתמונה.
יעל דיין: אם יש שם ארגונים פעילים כמו המרכז לסיוע לנפגעות ויש את נעמ"ת וויצ"ו, צריך להיות ברור שזה לא בין המשטרה, בית המשפט והקליינטית.
נורית זיו: כולם יהיו.
נורית זיו: קצין נפגעי עבירות של המחוז הצפוני גם יעקוב אחרי הפיילוט הזה.
ולה קצבורג: מדוע אתם חושבים שאין צורך לפרסם את זה?
ולה קצבורג: אני חושבת שזה יכול להרתיע.
ולה קצבורג: לא עכשיו.
ולה קצבורג: ברגע שזה יהיה קיים.
יעל דיין: אני מבקשת, שכבר מההתחלה תהיה מעורבות של הגופים שהזכרתי, משום שהרבה פעמים הם אלה שמלווים את עניין הצווים והם עוקבים והם הולכים עם אותה אישה והם יהיו מודעים לזה.