GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נלי כפיר: כמו שאנחנו נראה בהמשך המצגת, הדירוג מבטא בעצם את המקצוע שמשויך לדירוג, וככל הנראה שכר ממוצע שמאפיין אותו.
נלי כפיר: אנחנו כאמור נראה את זה בהמשך.
נלי כפיר: אני לא נכנסת גם להגדרות המדויקות, הנציג אולי ירצה להתייחס לזה אחר כך.
נלי כפיר: כמו שאמרנו, יש לנו שיעור של 45% נשים מהעובדים והעובדות בסגל הבכיר בשירות המדינה, כשאנחנו נזכיר שהיעד לפי החלטת הממשלה 1697 ו-454, היעד הרוחבי לנשים בשירות המדינה עומד על 50% גם בתפקידים הבכירים.
נלי כפיר: אנחנו לא רואים את זה כאן, אבל בדוח לשוויון מגדרי של הנציבות, גם כשמסתכלים בתוך החלוקה הפנימית לדרגות בתוך הסגל הבכיר, אנחנו רואים שלמעשה ככל שהמדרג של הדרגות עולה, שיעור הנשים בכל מדרג יורד, אז המגמה היא דומה למה שאנחנו רואים כאן גם בתוך הסגל הבכיר בדרגות.
נלי כפיר: כאן הצגנו נתון ממוצא על נשים בשירות המדינה, נתון כללי, ובשקפים הבאים אנחנו נציג בעצם את הנתון הזה יותר לעומק ולפי חיתוכים נוספים שעשינו ממקורות מצטלבים, כשהשקף הזה בעצם יעסוק בייצוג נשים בדרג בכיר באופן שקשור לפערי שכר.
נלי כפיר: אלו נתוני האוצר, כשבע
נלי כפיר: צם התרשים מראה את ההבדלים בין גברים לנשים בגובה השכר הממוצע לפי שכבות שכבר הוזכרו פה בדיון קודם לכן.
נלי כפיר: אנחנו קצת נסביר מה אנחנו רואים כאן.
נלי כפיר: בעצם בצד ימין אנחנו רואים עמודה שמתייחסת לשכר הממוצע של גברים בשירות המדינה.
נלי כפיר: בצד שמאל אנחנו רואים עמודה שמתייחסת לשכר הממוצע של נשים בשירות המדינה, כשהצבעים מסמלים בעצם את הרבדים, את השכבות השונות של השכר הממוצע, כשהשכבה הכחולה היא שכר הבסיס.
נלי כפיר: כאמור, מצד ימין של גברים, מצד שמאל של נשים, ומעליו שכבה של העבודה הנוספת, השעות הנוספות שגם הוזכרו כאן, בצבע הכתום.
נלי כפיר: אני עוד מעט אכנס יותר לפרטים.
נלי כפיר: בתחתית של כל עמודה אנחנו רואים את השכר המשולב הממוצע לגברים ולנשים בשירות המדינה, ואנחנו רואים שם פער של 17% בין גברים לנשים בשכר המשולב הממוצע.
נלי כפיר: אנחנו היום נתמקד יותר בהבדלים בשכר הבסיס ובשעות הנוספות, שזה השכבה הכחולה והשכבה הכתומה, כאמור.
נלי כפיר: הפער בשכר הבסיס הממוצע בין גברים לנשים במשרדי הממשלה עומד על 16%, כשאנחנו נזכיר שהבדלים בשכר יכולים לנבוע מגורמים שונים.
עאידה תומא סלימאן: זה מסתכם במשהו כמו 3,000 שקל.
נלי כפיר: נכון.
עאידה תומא סלימאן: זה הבדל עצום, ושכר בסיס.
נלי כפיר: אנחנו מדברים על שכר ממוצע.
עאידה תומא סלימאן: על ממוצע אבל בסופו של דבר תתארי לעצמך, נשים הן 62% מהדרגות הנמוכות, כלומר הן יותר, ובכל זאת ממוצע השכר שלהן הוא - - - .
עאידה תומא סלימאן: אם המספר היה אותו מספר, ההבדל היה אפילו נראה יותר.
נלי כפיר: הפער בשכר יכול לנבוע מגורמים שונים ומשרות.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אפילו בבסיס יש לך הבדל ואחר כך גם בשעות נוספות וגם במרכיבי שכר אחרים.
עאידה תומא סלימאן: בכול אצל הגברים יש הבדל גדול, אבל גם בבסיס, איך מסבירים את עניין הבסיס הזה?
דניאל הרשקוביץ: אני אבהיר את זה.
דניאל הרשקוביץ: אגב, התשובה כבר נמצאת פה בדיאגרמות שלנו אבל בסדר, אנחנו נדבר על זה.
נלי כפיר: אמשיך להתייחס לתרשים.
נלי כפיר: בעצם השכבה הכתומה, כאמור, זה שכר עבודה נוספת שהוזכר.
נלי כפיר: הפער בין גברים לנשים ל-2021 עמד על 24% בשכר שעות נוספות, שכר עבודה נוספת.
נלי כפיר: הפער הזה אמנם הצטמצם, יכול להיות שבעקבות הפיילוט שדובר פה עליו.
נלי כפיר: בשנת 2020 הפער עמד על 27%, כאמור, הצטמצם ל-24%.
נלי כפיר: זה הנתון ל-2021, פער של 24% בעבודה נוספת.
נלי כפיר: יתר רכיבי השכר המשולב לפי הדוח של האוצר, הפערים המגדריים נותרו דומים יחסית ברכיבים הנוספים.
נלי כפיר: שני השקפים הבאים בעצם מראים את שיעור הנשים בכל אחד מהדירוגים השונים של שירות המדינה.
נלי כפיר: אנחנו נזכיר שדירוג אמור להיות קשור למקצוע והוא מסודר מימין לשמאל.
נלי כפיר: אנחנו רואים דירוגים מימין לשמאל, מהשכר הנמוך שמקושר לדירוג מסוים ועד השכר הגבוה בצד שמאל.
נלי כפיר: זה הרבה מאוד אינפורמציה בשקף.
נלי כפיר: אנחנו עשינו בעצם שני שקפים.
נלי כפיר: הפרדנו אותם לדירוגים שאינם משפטיים ודירוגים משפטיים כדי קצת לעשות את זה יותר ברור, וכאמור זה מסודר מימין לשמאל לפי גובה השכר של הדירוגים.
נלי כפיר: אנחנו רואים ככלל מנתוני התרשימים שהדירוגים במשרדי הממשלה בהם רמת השכר גבוהה יותר, מאוישים ברובם על ידי גברים.
נלי כפיר: אנחנו רואים בדירוג של משרת מנכ"ל, שזו העמודה השמאלית ביותר עם גובה השכר הגבוה ביותר.
נלי כפיר: בתרשים אנחנו רואים 81% גברים, רק 19% נשים.
נלי כפיר: אנחנו רואים נתון דומה, מגמה דומה לגבי עובדי מחקר, לגבי עובדים בכירים.
אורלי אלמגור לוטן: נלי, אפשר משהו, רק דבר אחד שאולי כדאי לשים לב אליו ואולי כן התייחסות אחר כך של הנציב, כי בניגוד לדברים אחרים זה אולי כן משהו שאצלו.
אורלי אלמגור לוטן: כמו שנלי אמרה, חלק גדול מהדירוגים קשורים לתפקידים, אבל יש כמה שאולי זה קצת פחות ככה ואולי שווה להתייחס לסיפור של הדירוג מומחים, שיש כאן 35% נשים.
אורלי אלמגור לוטן: אני לא מכירה את ההגדרות אבל למיטב ידיעתי מידע כללי, זו דרך למשוך עובדים לשירות המדינה בשכר יותר גבוה, וכאן יש שיעור יחסית נמוך של נשים.
דניאל הרשקוביץ: אתייחס לדירוג מומחים.
עאידה תומא סלימאן: יש דירוג מומחים, יש עובדים בכירים עם חוזים מיוחדים.
דניאל הרשקוביץ: עובדים בכירים עם חוזים מיוחדים זה המנכ"לים.
עאידה תומא סלימאן: לא, יש עוד אחד, עובדים בכירים עם חוזים מיוחדים חוץ מהמנכ"לים.
גבי לסקי: זה חוץ מלשכת שר ומנכ"ל.
עאידה תומא סלימאן: חוזים מיוחדים, זאת הדרך לעקוף שכר בסיס שהוא לפי דרגות וכו', ואז אנחנו רואים את זה גם בכלכלנים.
דניאל הרשקוביץ: כלכלנים זה מקצוע.
דניאל הרשקוביץ: כלכלנים זה 49%/51%.
נלי כפיר: השקף הנוסף מדבר על הדירוגים המשפטיים בלבד, ואנחנו רואים פה מגמה דומה.
נלי כפיר: ככל שאנחנו נעים שמאלה בתרשים לדירוגים משפטיים שבהם רמת השכר גבוהה יותר, אנחנו רואים אחוז יחסית נמוך יותר של אנשים.
נלי כפיר: במוקבלי שופטים אנחנו רואים 44% נשים.
נלי כפיר: עד כאן הנתונים על הדירוגים ועל גובה השכר, ואנחנו בעצם רוצים להמשיך לנתונים שעוברים מלדבר על כלל הנשים, כמו שאנחנו רואים בדוח השוויון המגדרי, לנתונים שידברו על ייצוג נשים בתפקידים בכירים לפי השתייכות לקבוצות אוכלוסייה שונות.
נלי כפיר: כדי לדבר על קבוצות אוכלוסייה שונות עשינו הצלבה של נתונים עם דוח הגיוון התעסוקתי.
נלי כפיר: אולי גם להזכיר במילה שחוק שירות המדינה-מינויים מתייחס לחמש קבוצות אוכלוסייה שזכאיות לייצוג הולם.
נלי כפיר: אנחנו מדברים על ערבים, יוצאי אתיופיה, אנשים עם מוגבלות, חרדים ועולים חדשים.
נלי כפיר: מה אנחנו רואים בטבלה הזו?
נלי כפיר: הטבלה מראה את שיעור הנשים בכל דרגת בכירות מתוך עובדי המדינה בקבוצת האוכלוסייה הרלוונטית להם.
נלי כפיר: למשל, אם אנחנו מסתכלים על השורה של נשים יוצאות אתיופיה, אנחנו רואים שאחוז הנשים יוצאות אתיופיה בדרג הבכיר מתוך כלל עובדי המדינה יוצאי אתיופיה בדרג הבכיר, עומד על 33%, אז זה 33% נשים בדרג הבכיר מהקבוצה של יוצאי אתיופיה לעומת יתר ההתפלגות הזו, היא בעצם תהיה של גברים מקבוצת יוצאי אתיופיה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתעכב פה על נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: נשים ערביות מהוות 43% מכלל העובדים, כמובן מורות, מורים, עובדים סוציאליים וכו', וגם במשרדי הממשלה לאחרונה למרות שיש משרדי ממשלה שאין בהם בכלל נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: אפשר לתת להם את הטייטל הזה, משרדי ממשלה שאין בהם אפילו אישה ערבייה אחת שעובדת במשרד.
עאידה תומא סלימאן: בדרגים הבכירים כתוב לי 31%.
עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לדעת בין דרג 1 עד 7, ה-31% האלה איפה מתמקמות בדרגות האלה?
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שבארבע הדרגות הגבוהות, כלומר מ-1 עד 4.
עאידה תומא סלימאן: עד כמה שזכור לי, בפעם האחרונה שבדקו את זה, זה היה משהו כמו 0.5% נשים ערביות.
אורלי אלמגור לוטן: בדוח של הגיוון התעסוקתי שממנו לקחנו את זה, למיטב ידיעתי אין את ההתפלגות הפנימית בתוך הבכיר, ובדוח של השוויון המגדרי אין את ההתפלגות של קבוצות האוכלוסייה, אז זה לא משהו שאנחנו יודעים להגיד אותו.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת לקבל את הסטטיסטיקה הזו, כלומר לקבל מתוך הדרגות השונות, כמה נשים נמצאות בכל דרג בבכירים וגם באופן מגוון.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לראות את היחס שלהם, מכלל אלה שנמצאים בדרג הזה ומכלל הנשים.
גבי לסקי: אולי כבוד היושבת-ראש, אנחנו יכולות לבקש שזה יהיה אופן רישום קבוע.
גבי לסקי: שלא רק פעם אחת יעשו את המחקר בשביל להעביר לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: אלא שייכנס כרובריקה בכל הדוחות העתידיים.
עאידה תומא סלימאן: שזה יהיה ברור שבדוחות העתידיים, כי כאשר מדברים על גיוון, אנחנו רוצים לבדוק איפה נמצאות הנשים מהקבוצות שהוזכרו בכל דרג ודרג, כי גם ידוע שנשים שנמצאות בדרגים הבכירים, אמרו את זה עכשיו בדיווח, ככל שעולים בדרגה, יורד מספר הנשים.
נלי כפיר: אנחנו רואים את זה גם כאן בטבלה.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת לדעת את המידע הזה בעניין הדרגות הבכירות.
נלי כפיר: הנתונים מראים לגבי כל קבוצת אוכלוסייה, ששיעור הנשים בכל דרגה מכלל העובדים באותה דרגה בקבוצה שלהן הרלוונטיות, יורד ככל שעולים בסולם הדרגות.
נלי כפיר: אולי אפשר להגיד שהעולות החדשות היא קבוצה מעט חריגה, מעט יוצאת דופן בנתונים.
נלי כפיר: אנחנו מדברים על דרג בכיר עם עובדת אחת, אז יש לנו שם 100% עובדים מעולים החדשים שהן נשים בקבוצה של הדרג הבכיר.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה, מה זאת אומרת 100%?
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה איך יכול להיות 100%?
עאידה תומא סלימאן: יש אישה אחת בכל - - - ?
נלי כפיר: אישה אחת מתוך כל העולים החדשים בדרג הבכיר.
אורלי אלמגור לוטן: צריך להסתכל בכל דרג כזה על כמות העולים החדשים שיש, כמה מתוכם הן נשים.
אורלי אלמגור לוטן: יש רק עובד אחד שמוגדר בתפקיד בכיר והעובד הזה במקרה הוא אישה, זה 100%.
דניאל הרשקוביץ: 100% מהעולים החדשים הבכירים זה נשים.
עאידה תומא סלימאן: ולכו תחפשו מה זה מבחינת מספרים.
נלי כפיר: אנחנו נתקדם ואנחנו אולי נבין את זה יותר טוב כשנראה באמת נתונים שמתייחסים בצורה ויזואלית להתפלגות כל אחד מהמגדרים בכל אחת מהקבוצות של עובדי המדינה לפי הבכירות של הדרגים.
נלי כפיר: הגרף הזה הוא מאוד מורכב.
נלי כפיר: אנחנו נעבור עליו כדי לבאר אותו.
עאידה תומא סלימאן: לא, בואי נסתכל על הניהול הבכיר.
נלי כפיר: אוקיי.
נלי כפיר: הניהול הבכיר זה הצבע הכחול המאוד קטן שבקושי רואים אותו בשני הקצוות.
נלי כפיר: צד ימין מייצג את הנשים, כל העמודות בצד הימני של התרשים שהקצה שלהן הוא כחול, מייצג את הנשים, וכל הצד השמאלי מייצג את הגברים.
עאידה תומא סלימאן: לפני האחרון זה יוצאי אתיופיה?
נלי כפיר: אנחנו רואים שבעצם העמודה העליונה מתייחסת לכלל עובדי המדינה בנפרד, נשים כאמור מצד ימין, גברים בצד שמאל, ואנחנו רואים שבכלל עובדי המדינה מתוך כל נשים יש רק 1.7%, רואים את זה בצד ימין הכי למעלה בצבע כחול, 1.7% נשים בדרגים בכירים לעומת שיעור של 3.5% גברים בצד שמאל למעלה בתפקידים הבכירים.
נלי כפיר: זה פחות או יותר פי 2 מבחינת השיעור שלהם בתוך הקבוצה המגדרית שלהם.
נלי כפיר: אם אנחנו מתקדמים למטה לפי חמש העמודות בסדר יורד כלפי מטה, אלו בעצם הקבוצות שזכאיות לייצוג הולם.
נלי כפיר: למשל, אנחנו רואים לגבי הקבוצה של החרדים שזה העמודה השלישית מלמעלה, אנחנו רואים שהנשים החרדיות, כאמור בצד ימין בצבע כחול, הן 0.7% מהקבוצה שלהן בתפקידים בכירים לעומת הגברים בתפקידים הבכירים מהקבוצה של גברים חרדים שהם מהווים 1.4%.
נלי כפיר: זה יחס שהוא כפול.
נלי כפיר: שיעור הגברים בתפקידים בכירים כפול בערך פי 1.5 עד 2 כמעט לאורך כל הקבוצות שזכאיות לייצוג הולם.
עאידה תומא סלימאן: לא אצל הערבים.
נלי כפיר: הקבוצה של הערבים זה יחס מעט שונה אבל עדיין היחס בין גברים לנשים הוא לטובת הגברים.
נלי כפיר: יש איזשהו פער.
עאידה תומא סלימאן: גם צריך להסתכל על הפער העצום שיש בדרגים הנמוכים.
עאידה תומא סלימאן: אצל גברים זה 58, אצל נשים זה 73 ובכל זאת מי שטיפסו במדרג של הדרגות זה היה שוב הגברים ולא הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אותו דבר גם עם יוצאי אתיופיה.
עאידה תומא סלימאן: אמנם הפער הוא לא כל כך קריטי כמו במקרה - - -
נלי כפיר: צריך גם להסתכל ביחס לאוכלוסייה הכללית של עובדי המדינה בכל מגדר ולראות למשל ייצוג של נשים ערביות, 0.5% בתפקידים בכירים לעומת ייצוג של נשים בכלל עובדי המדינה מתוך הנשים, של 1.7%, אז גם השיעור של נשים בתפקידים בכירים, בצד הכחול בקבוצות הזכאיות לייצוג הולם הוא נמוך מהאחוז של הנשים באוכלוסייה הכללית בכל הקבוצות האלו, וגם אם מסתכלים בין ימין לשמאל, בין גברים לנשים בתוך כל קבוצה, הייצוג של הנשים לעומת הגברים הוא נמוך.
נלי כפיר: בעצם אפשר לדבר פה לסיכום, אולי על מגמות שמצביעות על קנס כפול למי שמשתייכים לקבוצה המספרית הגדולה ביותר של הקבוצות שזכאיות לייצוג הולם, שאלו החרדים, הערבים ויוצאי אתיופיה, של איזשהו קנס כפול בנוגע להשתלבות בתפקיד בכיר לנשים, כאמור, חרדיות, ערביות, יוצאות אתיופיה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה מעלה הרבה שאלות בעיקר איך סוגרים את הפערים האלה, איך משפרים את המצב.
עאידה תומא סלימאן: זה בסדר לזכור את המציאות, לראות מה המציאות והיא עגומה מאוד.
עאידה תומא סלימאן: אמנם השתפרה קצת אבל היא עדיין עגומה, והשאלה מה עושים כדי לשפר את זה.
עאידה תומא סלימאן: בואו ניתן לאנשים שביקשו זכות דיבור, אולי הם גם יעלו שאלות שצריכות תשובה, וכמובן בהתחלה חברת הכנסת גבי לסקי.
עאידה תומא סלימאן: מי שרוצה להשתתף בדיון, נא להירשם.
גבי לסקי: תודה כבוד היושבת-ראש ותודה גם לך.
גבי לסקי: האמת היא שכמו תמיד, אני רואה ידיעה, התפרסם הדוח שלכם.
גבי לסקי: ראיתי שבעצם הפער בשכר בין נשים לגברים לא גדל אלא - - -
עאידה תומא סלימאן: את פנית אליי וכבר קבענו - - -
גבי לסקי: כמו תמיד כבוד היושבת-ראש, כבר קבענו דיון בנושא וכבר הזמינה אותך, אז ככה שהיא עושה עבודה של הרבה חברות כנסת ביחד.
גבי לסקי: קודם כל תודה על הדוח.
גבי לסקי: גם אני התרשמתי מאוד בנושא של הורות, שזה התקדמות משמעותית וברוכה, אבל מה שאני כן רציתי לומר, אנחנו פה לא דיברנו בדוחות על פריון.
גבי לסקי: חלק מהמחקרים או ברובם, פריון נשים גבוה מהפריון של גברים, כלומר מה שאישה מסוגלת או עושה במשרה שלה, היא מסיימת את העבודה, כלומר היא גם לא זקוקה לשעות הנוספות האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה לא עניין של מסוגלות.
עאידה תומא סלימאן: היא עושה כי היא יודעת שהיא צריכה להתחיל עוד משמרת.
גבי לסקי: היא בוחרת לעשות את כל העבודה במשמרת השעות של שכר הבסיס.
גבי לסקי: מי שלא עושה את כל העבודה בשעות הבסיס, עושה אותה בשעות הנוספות, לכן לא יכול להיות כפי שאנחנו מכירים לא רק במגזר הציבורי, שהפערים בשכר הבסיס בין נשים לגברים הוא יהיה כל כך משמעותי ושחלק ניכר מהשכר והפערים שנובעים ממנו יבואו על חשבון השעות הנוספות.
גבי לסקי: כשאנחנו מדברים על פערי שכר אנחנו חייבים לקחת את זה בחשבון.
גבי לסקי: אם אנחנו לא מסתכלים על הפריון, אז אנחנו בעצם נותנים פה עדיפות על מי שבוחר לא לסיים את כל העבודה בשעות הרגילות.
גבי לסקי: דבר שני, אנחנו מדברים וכבר היה דיון גם בוועדה על נושא של עבודה גם מהבית וכל השינויים שקרו גם בגלל הקורונה אבל גם דברים אחרים, כלומר שחלק מהשעות הנוספות האלה כדי לצמצם את הפער יכולים להיות שעות שנעשו בבית.
גבי לסקי: לא יכול להיות שהפערים אמנם הולכים ומצטמצמים אבל שעדיין קיימים.
גבי לסקי: יש לנו פה שתי סוגיות, אחת מבחינת דרג ומדרג של נשים במקום העבודה, אבל הדבר השני זה גם הנושא של שכר, גם שכר שווה על עבודה שווה, אז אנחנו גם רואים שהפערים האלה בגלל התוספות - - -
עאידה תומא סלימאן: ובגלל החוזים המיוחדים.
גבי לסקי: נוצרו כל מיני מנגנונים כדי למסד את הפער הזה.
גבי לסקי: אנחנו צריכים לפורר את המנגנונים האלה כדי שבאמת יהיה שוויון בשכר ושיהיה גם שוויון בקבלת העבודה ושלא יהיו העדפות לא רצויות הרבה פעמים, אבל בהעדפה של גברים בתפקידים הבכירים עם השכר הגבוה.
גבי לסקי: אני חושבת שזה משימה רצינית שעליכם לקחת, לראות איך אנחנו מפוררים את כל המנגנונים שבמשך שנים נוצרו, שמנציחים את הפערים בשכר.
עאידה תומא סלימאן: תודה, חברת הכנסת גבי לסקי.
עאידה תומא סלימאן: לפני תקופה הייתה לי פגישת עבודה עם נציגים מבנק ישראל, ואחד הדברים שהם העלו, את הנושא של הקושי בלקבל עבודה צעירים ערבים.
עאידה תומא סלימאן: כמובן דנו בכל הנושא, שזה נושא כאילו חוצה לא רק בנק ישראל אלא הרבה מהמוסדות.
עאידה תומא סלימאן: אחד הדברים שהעליתי, קודם כל הריכוזיות הזו שנמצאת בתוך משרדי הממשלה, שהכול מתנהל או בתל אביב או בירושלים, וריכוז האוכלוסייה הערבית הוא לא באזור הזה.
גבי לסקי: ושאין תחבורה להגיע.
עאידה תומא סלימאן: וכשאין תחבורה וכו' וגם כשאין צ'ופרים או ניסיון לעזור, אם זה בשכירות דירה, מעבר לעיר אחרת.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהחסם מתחיל בקבלה לעבודה כאשר יש תוכניות שאפשר לפתח, תוכניות של צוערים.
עאידה תומא סלימאן: היום יש צוערים לשלטון מקומי, יש צוערים לכל מיני ואפשר לעשות את זה גם במוסדות אחרים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה, אני מעלה אותה שוב ושוב, מה התוכניות לסגור הפערים?
עאידה תומא סלימאן: אשמח לשמוע על תוכניות בנויות כדי לסגור את הפערים האלה ולא לחכות שגברים יהיו מעורבים בחיי ההורות ונשים יתחילו לעבוד יותר ואז יעשו שעות נוספות יותר ואולי זה יסגור את הפערים.
עאידה תומא סלימאן: יש תוכניות שצריך למקד אותן בחסמים האחרים הקיימים.
עאידה תומא סלימאן: מר ששי שדה, יו"ר האגף לאיגוד מקצועי, ההסתדרות הלאומית.
עאידה תומא סלימאן: אני אחר כך אשמח לשמוע מנציג משרד האוצר.
ששי שדה: תודה רבה, גבירתי.
ששי שדה: אמרתם כאן דברים יפים וחשובים.
ששי שדה: נשתדל לא לחזור עליהם כי באמת גבירתי, בהערות ביניים שלה אפילו נגעה במדויק בדברים שקיימים, הם החסמים של הנשים לבוא ולהתקדם, אבל אני רוצה לנסות מהניסיון שלי קצת, להצביע על הסיבה שיש את הפערים שאנחנו רואים בשכר בין גברים לנשים.
ששי שדה: אז באמת אנחנו רואים שבאותו תפקיד יש שאיפה לשוויון וזה מתקדם, אולי לא מספיק בקצב המתאים אבל זה עדיין מתקדם והולך לשם.
ששי שדה: אנחנו רואים את הפערים האלה בעיקר כי למקצועות בעלי אופי נשי השכר שם הוא מאוד נמוך.
ששי שדה: ראינו למשל ש-94% או 96% ממקצוע הקלדניות הן קלדניות.
ששי שדה: כמעט כולן נשים והשכר שם ברצפה.
ששי שדה: אותו דבר עובדות סוציאליות.
ששי שדה: כל המקצועות בעלי אופי נשי, השכר הוא נמוך ואף אחד לא נותן שם את הדעת.
ששי שדה: אני יכול לקחת מקצוע אחד שמאוד נוגע לליבי, שאולי הוא לא תחת נציבות שירות המדינה אבל הוא גם כן במגזר הציבורי וזה הסייעות.
ששי שדה: גם שם השכר מאוד נמוך.
ששי שדה: אני זוכר ויכוח שהיה לי עם הסגן הקודם בממונה על השכר שהוא בא ומתווכח איתי שהשכר של הסייעות הוא 8,000 שקל, אבל זה לדור א' ושהן ב-100% משרה ושהן עושות אופק חדש, הן יכולות להגיע ל-8,000 שקל.
ששי שדה: הוכחתי לו שהשכר הממוצע של הסייעות בפועל הוא בין 4,000 ל-5,000 שקל.
ששי שדה: איך אפשר להתקיים מזה?
עאידה תומא סלימאן: אתה זוכר שקיימנו דיון על זה לפני שבועיים?
ששי שדה: נכון, נושא שגם נוגע מאוד לליבך.
עאידה תומא סלימאן: מה שטוב, שלמוחרת עברה הצעת חוק.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד כל הכבוד לחבר הכנסת מרגי שקידם הצעת חוק לשיפור תנאי העסקת הסייעות.
עאידה תומא סלימאן: אני רק מקווה שהצעת החוק הזו באמת תתקדם בכנסת הזו ולא יתקעו אותה.
ששי שדה: גם מקווה, ועוד כמה דברים שצריך לעזור לסייעות ולעוד מקצועות של נשים, מקצועות חלשים שאפשר לתקן שם את השכר.
ששי שדה: אני חושב, בשורה התחתונה אם אני אנסה לסכם, שנוח לנו מאוד, לכולנו, שבמקצועות הנשים השכר הוא נמוך.
ששי שדה: אני חושב שאם היה גבר שמשתכר 4,000, 5,000 שקל, אז המערכת הייתה באה ואומרת, איך הוא יכול להתקיים בשכר הזה?
ששי שדה: איך הוא יכול להחזיק משפחה?
ששי שדה: היו מנסים לתת לו עוד קצת אולי בהחזר הוצאות והיה איפשהו משתפר.
ששי שדה: אולי לא הרבה, אולי לא מספיק, אבל נוח מאוד להסתכל על אישה שהיא עם שכר נמוך ולהסכים לזה, וזה דבר שצריך לשנות אותו.
עאידה תומא סלימאן: נקודת ההנחה היא שנשים עובדות בשביל הכיף שבעבודה, לא כדי לחיות.
עאידה תומא סלימאן: הן משכורת נוספת לבית.
ששי שדה: דווקא בנושא של הסייעות - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, אני אומרת איך מסתכלים מלמעלה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא אומרת שזה מה שאני מאמינה או מה שהמציאות, אבל באמת היחס יוצא מנקודת הנחה כאילו העבודה של הנשים היא עבודה נוספת בבית, היא לא המפרנס, למרות שזה הסטטיסטיקה במדינת ישראל אומרת שבשנים האחרונות משפחה שיש בה שני מפרנסים, שני אנשים עובדים, יותר משפחות כאלה יורדות מתחת לקו העוני מאשר בעבר, כלומר גם עם שני משכורות, שני מפרנסים.
ששי שדה: משפט אחרון לסיום, גבירתי.
ששי שדה: אני באמת ראיתי את המצגת של הממ"מ והיא תמכה בעמדה שלי כאן.
ששי שדה: היא פשוט נגעה אחד לאחד בדברים שאני אמרתי.
ששי שדה: ראינו את כל המקצועות של הנשים, כמה השכר הוא נמוך.
ששי שדה: רק דבר אחד קצת בלט לי לעין.
ששי שדה: קודם כל השכר הממוצע, שכר בסיס של כמעט 11,000 שקל לנשים, חלום, הלוואי.
ששי שדה: משהו פה לא מסתדר לי.
ששי שדה: אני גם לא יודע מה זה שכר בסיס.
ששי שדה: כל השכר היום, השיטה שהוא בנוי, זה בכלל מיושן.
ששי שדה: צריך שכר שורה אחד גדול שיהיה שכר הבסיס, סוציאלי.
ששי שדה: צריך לעשות את השינוי.
ששי שדה: אני אשמח לדעת קצת יותר ממה זה מורכב.
ששי שדה: זה גבוה מאוד לדעתי.
עאידה תומא סלימאן: תיכף נשמע ממשרד האוצר.
עאידה תומא סלימאן: מחמוד רחמאן, סגן בכיר לממונה על השכר והסכמי עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שפרסמתם את הדוח שגם קיימנו עליו דיון פה, אבל אשמח אם יש לך מה להוסיף גם כן על כל מה שיצא עד השלב הזה.
מחמוד רחמאן: תודה על ההזדמנות.
מחמוד רחמאן: ראשית, אני אגיד שבדוחות הממונה על השכר, זה לא דוח אחד, אחד הדוחות זה על משרדי הממשלה שחלק מהדברים כבר צוטטו פה, הוצגו פה שקפים.
מחמוד רחמאן: אנחנו לאורך כל הדוחות האלו שיש גם על מערכת החינוך, הגופים הציבוריים ומערכת הביטחון, שמים גם איזשהו זרקור על הפערים המגדריים.
מחמוד רחמאן: מידי שנה אנחנו הולכים ומשפרים את השקיפות בנושא הזה.
מחמוד רחמאן: זה נושא חשוב לנו.
מחמוד רחמאן: גם בוועדת שטאובר שהנציג הזכיר, אנחנו היינו שותפים לוועדה הזאת וגם להסדרי הגמישות שבאו לאחר מכן.
מחמוד רחמאן: אנחנו שותפים לכל ההחלטות שהתקבלו בעקבות זה, והפעילות בנושא של צמצום הפערים הם לא במישור אחד שזה רק השכר אלא גם במישור של הגמישות.
מחמוד רחמאן: ניתן דוגמא של כל מה שקשור לתוספת מעונות שהייתה, יום חופש באוגוסט, זכויות הוריות שהנציב הזכיר.
מחמוד רחמאן: גם הממונה על השכר, היה לו חלק בכל ההחלטות שהתקבלו.
מחמוד רחמאן: אם נסתכל על מגמות ספציפיות בשירות המדינה, נגיש ששירות המדינה זה רק חלק מהמגזר הציבורי.
מחמוד רחמאן: יש תופעות אחרות במגזר הציבורי שהן שכיחות יותר, למשל חלקיות משרה.
מחמוד רחמאן: בשירות המדינה זה כמעט ולא קיים.
מחמוד רחמאן: יעיד פה הנציב.
מחמוד רחמאן: כמעט ואין העסקה בחלקיות משרה במיוחד במשרדי הממשלה.
מחמוד רחמאן: אולי במערכת הבריאות יותר.
מחמוד רחמאן: הוצגה פה תמונה של פערים ממוצעים בשכר הבסיס, שזה מאגם הרבה תוספות.
מחמוד רחמאן: כשלוקחים סקטור ומסתכלים על איך בנוי השכר שלו, זה עשרות הסכמים קיבוציים ואחרי זה באה גם העבודה הנוספת שזה החלטה של המשרד, איזה מכסה לתת, והחלטה של בעצם מי שקיבל את המכסה, כמה לנצל ואיך, עם כל החסמים שדיברנו עליהם.
מחמוד רחמאן: לאורך השנים גם פעלנו אחרי ועדת שטאובר יחד עם נציבות שירות המדינה.
מחמוד רחמאן: לא רק ששמנו מודל של עבודה מהבית, עקבנו אחריו ובדקנו מה החסמים כדי להגמיש ולשפר את המצב.
מחמוד רחמאן: אנחנו רואים פה מגמה של ירידה בפערים בעבודה הנוספת.
מחמוד רחמאן: צריך עדיין להמשיך לבדוק.
מחמוד רחמאן: היו תופעות אחרי הקורונה שמצדיקות המשך בדיקות, כמו הנושא של עבודה מהבית שממש עכשיו אנחנו מסיימים בדיקה של האפקטיביות של הנושא, ההשפעה שלו גם על הנושא של הפריון והציפיות של המנהלים, של העובדים.
מחמוד רחמאן: זה בכללי.
מחמוד רחמאן: לעניין פערי השכר, והנציב אמר את הדברים, כשאנחנו לוקחים עובד ועובדת באותה דרגה, באותו סקטור, ההסכמים הקיבוציים לא יוצרים פער.
מחמוד רחמאן: ההסכם הקיבוצי לא מדבר בשם של אישה או גבר.
מחמוד רחמאן: כולם מקבלים אותו דבר.
גבי לסקי: אז איך נוצר הפער?
מחמוד רחמאן: הפערים, ואנחנו מפרטים אותם שלב-שלב בדוחות שאנחנו מפרסמים, נובעים מכמה סיבות: אחד, זה לאיזה סקטור אתה משתייך מבחינת העיסוק שלך, אם זה עובדים סוציאליים, אם זה בכירים, אם זה מהנדסים וכדומה.
עאידה תומא סלימאן: מספיק לי להסתכל על שורת המנכ"לים ועל שורת העובדים - - -
מחמוד רחמאן: גבירתי, עוד לפני הבכירות כי מנכ"לים זה דרגה בכירה.
מחמוד רחמאן: זה גם מינויים.
מחמוד רחמאן: עוד לפני הבכירות ראינו פה את המשפטנים למשל.
מחמוד רחמאן: זה דירוג שהשכר בו, אפשר להתווכח.
מחמוד רחמאן: אנחנו יחסים גבוה, נגיד באופן יחסי.
מחמוד רחמאן: יש שם גם ייצוג יפה של נשים, אבל יש מקצועות כמו שדיברתם על עובדי מחקר ומקצועות אחרים, שהייצוג הוא יותר נמוך, אז מעצם זה שהשיוך שלך לעיסוק מסוים, לסקטור מסוים, יש את קביעת השכר שהיא גם נקבעת באופן קיבוצי ולא באופן עצמאי, אז זה אחד, לאיזה סקטור.
מחמוד רחמאן: הדבר השני, בתוך הסקטורים, והוצגו פה חלק מהנתונים, מי נמצא בדרגות הבכירות ומי נמצא בדרגות התחיליות והביניים.
מחמוד רחמאן: יש פה שיפור במצב אבל עדיין הנתונים מראים שיש פערים.
עאידה תומא סלימאן: מר רחמאן, לפני שבועיים היה לנו דיון על מה שנקרא מקצועות ורודים, ובעצם אתה מייחס פה לחלק מהפער.
מחמוד רחמאן: אני אגיע גם לדברים שקרו לאחרונה, שגם עושים איזשהו שיפור במצב.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, הסכם עם העובדים הסוציאליים למשל.
מחמוד רחמאן: גם.
מחמוד רחמאן: הוא לא היחידי.
מחמוד רחמאן: הבשורה הטובה, אנחנו מראים את זה בדוחות, שיש צמצום בפערים.
מחמוד רחמאן: אם ב-2012 היינו באיזשהו מקום של 78%, היום אנחנו ב-83% שכר אישה/גבר בממוצע, בלי להיכנס לאוכלוסיות.
מחמוד רחמאן: המקום של העבודה הנוספת כן תורם.
מחמוד רחמאן: המקום של העבודה מהבית, אגב, יש לזה השלכות וכדאי לעקוב אחרי זה, זה לא רק ממקום של שכר.
מחמוד רחמאן: גם תופעות אחרות.
מחמוד רחמאן: המקום של הדיגיטציה, אגב, זה גם נושא שתידרש איזושהי התייחסות על מה זה יתרום לפערים.
מחמוד רחמאן: זה נושא הולך ומתפתח.
מחמוד רחמאן: זה נושא לדעתי שיהיה בליבת העשייה של הרבה משרדים קדימה.
מחמוד רחמאן: אני יכול לתת עוד דוגמא מעבר לעובדים הסוציאליים, מה קרה בהסכם המסגרת, שזה הסכם די גדול מבחינת שכר.
מחמוד רחמאן: היה איזושהי יוזמה ותוצאה של תוספת שקלית.
עאידה תומא סלימאן: זה התוספת של החצי שקל?
מחמוד רחמאן: לא חצי שקל.
עאידה תומא סלימאן: עשינו חשבון שאתם מוסיפים חצי שקל לשעה.
מחמוד רחמאן: למי?
עאידה תומא סלימאן: הסכם המסגרת לשכר מינימום.
מחמוד רחמאן: לא, זה משהו אחר.
מחמוד רחמאן: אני מדבר על ההסכם שנחתם ב-2016.
מחמוד רחמאן: העלות שלו לשנה מעל ל-8 מיליארד שקל, הוא חוצה סקטורים, שנתן תוספת שפעם ראשונה לעומת הסכמי העבר שהכול היה אחוזי, וכשאתה נותן אחוזי, בהגדרה אתה מוטה בכירים, דרגות גבוהות שדיברנו מי נמצא שם.
מחמוד רחמאן: ניתנה שם חצי שקלי, לא שקלי מלא, חצי מרכיב השכר שניתן שם בצורה שקלית, שזה בפני עצמו תרם לצמצום הפערים שדיברתי עליו קודם.
מחמוד רחמאן: היו עוד דברים שצומצמו, וזו מגמה שבעיניי עוד מעט אני מקווה שייפתח המשא ומתן על הסכם מסגרת הבא עם ההסתדרות ואפשר לבוא ולשים על השולחן עוד פעם את התוספת השקלית.
מחמוד רחמאן: אני יכול לבוא ולהגיד, גם בהסכמים אחרים שנחתמו אחרי הסכם המסגרת יש מגמה של להכניס תוספות שקליות לתוך ההסכמים.
עאידה תומא סלימאן: מה קורה עם שכר מינימום?
מחמוד רחמאן: שכר המינימום זה מישור אחר.
עאידה תומא סלימאן: אתה יודע כמה נשים עובדות בשכר מינימום?
גבי לסקי: רוב מקבלות השכר המינימום הן נשים.
גבי לסקי: זה קשור גם לזה.
ששי שדה: גם כשהן מקבלות דרגה, נמחק להן השלמה למינימום.
מחמוד רחמאן: יש פה הבדל.
מחמוד רחמאן: אנחנו עוסקים עכשיו בשכר של שירות המדינה ודיברנו קצת על המגזר הציבורי.
מחמוד רחמאן: בשירות המדינה אין שכר מינימום.
עאידה תומא סלימאן: במגזר הציבורי?
גבי לסקי: יש עובדות קבלן בשכר מינימום שאתם לא רוצים לתת להן העסקה ישירה אבל הן עובדות במגזר הציבורי.
מחמוד רחמאן: אני אשמח להמשיך את הדיבור על עובדי המגזר הציבורי אם אתם עוד מילה על המגזר הציבורי.
גבי לסקי: הן עובדות מגזר ציבורי.
מחמוד רחמאן: אנחנו דיברנו על העסקה ישירה פה.