GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גליה עציון: אני רק חייבת להגיד שהמעונות הציבוריים הם הרי במחיר מפוקח, זה לפי סל שקבע או נקבע בממשלה.
גליה עציון: באותו היום, אם אותה העובדת איננה צריך לשלם לעובדת אחרת – כסף לא צומח על העצים, למרות מה שהאוצר אולי חושב, אז זה לא אפשרי.
גליה עציון: התגמול הזה והמחשבה על איך לאפשר להם לצאת ללימודים צריכה להיות במחשבה תחילה ואני רוצה להגיד עוד משהו.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא את סיימת את כל מה שהיית צריכה להגיד ואני לא פותחת על זה עוד דיון עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: זכות הדיבור היא לה – היידי וגם אני מבקשת עוד שני משפטים כי אנחנו רוצים לסיים את הדיון.
היידי טיקוצקי: אוקיי.
היידי טיקוצקי: אז עוד משהו קטן שעובדות במעונות חוות.
היידי טיקוצקי: חודש אוגוסט – עובדים עד ה-8 באוגוסט והחל מה-8 באוגוסט והלאה פשוט אין שכר.
היידי טיקוצקי: בפסח אין מעון, אז יש ימי חג שמשולמים לפי חוק ומה עם הימים של חול המועד?
היידי טיקוצקי: אין שכר, ערבי חג אין שכר, מי ישלם את זה?
היידי טיקוצקי: אין להן תשלום.
היידי טיקוצקי: זאת אומרת הן מקבלות רק תשלום פר שעה.
קריאה: זה לא ככה בכל המקומות.
עאידה תומא סלימאן: ברור שלא בכל המקומות, אבל גם עובדות המזנון פה תפסו אותי לפני פסח ואמרו לי, אמרו לי "עאידה, רוצים שאנחנו גם נחגוג את חג הפסח, אבל איך אנחנו נחגוג אותו אם אין לנו שכר על אותם הימים?
עאידה תומא סלימאן: אם השכר שלנו נפגע החודש, איך אני אחגוג?
עאידה תומא סלימאן: " וזה קורה בהרבה מקצועות.
עדנה סבג: גם עובדות הצהרונים, אנחנו ללא עבודה.
עאידה תומא סלימאן: גם עובדות הצהרונים וגם, אני רוצה להגיד לכם שגם מי שנפגע מזה אלו המורות והמורים בבתי הספר שלא שייכים למשרד החינוך עומדים בפני אותו הדבר בחודשי הקיץ.
עאידה תומא סלימאן: אני מכירה מקרים שבהם בתי ספר מסוימים בחודשי הקיץ מפטרים את המורים והמורות ומחזירים אותם לעבודה בתחילת השנה.
עאידה תומא סלימאן: הם לא צוברים את הוותק לצערי.
עדנה סבג: וגם הטלטלה הזו של לעמוד בתור בלשכת התעסוקה, בביטוח הלאומי.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אנחנו לא פותחים עכשיו דיון.
עדנה סבג: ברור, ברור.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שכל מה שצפיתי שיקרה בתחילת הדיון הזה באמת קרה.
עאידה תומא סלימאן: בעצם אנחנו ראינו את הקושי האמיתי שעומד בפני כל מי שעוסקות ועוסקים במקצועות האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו, אולי זה נשמע ומישהי גם אמרה את זה פה היום "זו לא תחרות של מי מנוצל או מנוצלת יותר" ונכון, זו לא תחרות, אלא להיפך.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהדיון הזה אמור לסמן רק דבר אחד והוא שיש שותפויות שאפשר לבנות ויש המון מן המשותף גם בתנאי ההעסקה וגם בתנאי השכר של עובדות, שאולי לא חשבו שיש משהו שמאחד בינן לבין עובדות סוציאליות לבין סייעות ולבין גננות במקום אחר ואני חושבת שתמיד הגישה שמנחה והמדיניות והמבנה החברתי שבונה את ההיררכיות האלה ואת הדיכוי הזה, הוא תמיד מאוחד.
עאידה תומא סלימאן: אבל הצד השני – העובדים והעובדות לא תמיד מצליחים להתאחד וזה לא בגלל, אני לא אומרת את זה כדי להאשים ואני יודעת מה הקושי שיש בלהתאחד ולנהל מאבק שכזה ובגלל שהרבה פעמים אחד מהכוחות האדירים המופעלים נגד התאגדות העובדים זה דווקא הצורך שלהם בלהתקיים והלחץ הזה, כמו שנאמר בצורה הכי בוטה על ידי עדנה פה בישיבה הוא "אם אתן ממשיכות לאיים בשביתה אנחנו נזרוק אתכן למעסיק אחר והתנאים שלכן אז יהיו הרבה יותר גרועים".
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שמאבק משותף ואיחוד ענפי הוא דבר נחוץ ביותר אבל אני חייבת להגיד דבר אחד, שום דבר לא מגיע או שום זכות לא מגיעה ככה, כי מישהו בבניין הזה חלם על זה בלילה והחליט ככה והנחית את זה למטה.
עאידה תומא סלימאן: להתאגד זה מאבק ממושך ולא חייבים תמיד לחכות לחקיקה שמאפשרת את זה, צריך להכריח את המחוקקים לחוקק ואני חושבת שהתאגדות בדרך כלל מפעילה לחץ והתאגדות צריכה להתחיל מלמטה ואז אפשר באמת להפעיל את הלחץ.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שחקיקה באה להסדיר את העניין הזה, אבל בלי הלחץ הראשוני הזה, שום דבר לא יתקדם.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שלצערי הרב המציאות במדינה היא מציאות מאוד כלכלית ניאו-ליברליות ומאוד מאוד פוגענית וכאשר מובילים מדיניות של הפרטה יש אמירה מאוד ברורה של מי שמקבל את ההחלטות במדינה של "אני מתנער מהאחריות שלי כלפיי האזרח" וזה גם כלפיי האזרח שמקבל את השירות וגם כלפיי האזרח שנותן את השירות והמצב או המערכה שדיברנו עליה היום והמאבק שדיברנו עליו היום הוא לא רק מאבק כדי שיוסיפו עוד שקל או שניים שלושה שקלים לשכר השעתי, המאבק הזה הוא מאבק הרבה יותר עמוק ובגלל זה קיים הקושי הזה לנהל אותו.
עאידה תומא סלימאן: המאבק הזה הוא מאבק לשינוי השיטה ולכן יש את הקושי.
עאידה תומא סלימאן: אבל אנחנו לא נשב ונחכה עד שיהיה אפשרי לשנות את השיטה, הם מכרסמים בשכר?
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שנכרסם גם אנחנו בכוח של השיטה הזו – אם זה בחקיקה ואם זה בדרישות וזה מה שצריך להיות.
עאידה תומא סלימאן: לכן הדרישות, שבראשן עומדת הדרישה להעלאת שכר המינימום חייבות להמשיך להדהד וחייבים לתבוע אותן וחייבים להמשיך ולהעלות אותן.
עאידה תומא סלימאן: הדבר השני הוא שזה פשוט בלתי מתקבל על הדעת שמשרד החינוך מצד אחד לוקח על עצמו את האחריות על חינוך הילדים ומהצד השני חלק גדול משעות החינוך האלה הן באחריותו של אף אחד – מי נותן אותן?
עאידה תומא סלימאן: איך נותן אותן ומה מקבל עבורן בתמורה?
עאידה תומא סלימאן: כלומר, השעות שעושות גם הסייעות, גם הגננות וגם המטפלות במשפחתונים.
עאידה תומא סלימאן: האחריות על החינוך אמורה להיות משהו כללי, כי בסופו של דבר כאשר הצוותים לא מסופקים גם זה יהפוך לבעיה יותר גדולה בכל המערכת, לנטישת המקצוע כפי שראינו כבר שקורה במערכת הסוציאלית, זה יביא לפגיעה ברמת החינוך ואפילו להורדת הקריטריונים של המשרד עצמו בקבלת האנשים לעבודה על מנת לסגור את הפערים שנוצרים.
עאידה תומא סלימאן: הוועדה תפנה למשרד החינוך ולשרת החינוך ואני אבקש באמת תשובה מאוד ברורה על כל מה שקורה גם מבחינת המשא ומתן בעניין שכר המורים והמורות או הצוות החינוכי.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רציתי להגיד "הצוות החינוכי" כי בעיני גם הסייעות הן חלק מהצוות החינוכי ואנחנו גם נדרוש תשובות מאוד ברורות של משרד החינוך לגבי מה הם מתכוונים לעשות בעניין הסייעות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה שוב גם למרכז השלטון המקומי בעניין הסייעות והשכר של הסייעות ואני חושבת שהגיע הזמן שגם מרכז השלטון המקומי יפעל ביתר שאת כדי לבקש את התוספות המגיעות לשיפור מצב הסייעות.
עאידה תומא סלימאן: לעניין הרעיון של להקים ועדה על מנת שתטפל בבעיות המקצועיות האלה ושתנסה להתוות דרך לשינויים הנדרשים: אני חושבת שזה רעיון אדיר, אבל זה מחייב החלטת ממשלה, ואנחנו יכולים לפנות ולבקש החלטת ממשלה כזו, אבל בלי ההתגייסות הנחוצה גם כן ממשרדי הממשלה השונים ושל השרים והשרות עצמם שפועלים בנושאים האלה לא נוכל לעשות את זה, ולצערי הרב משרד הכלכלה לא נמצא פה היום בדיון, אבל זה גם משרד הכלכלה וגם משרדים כמו משרד הרווחה ומשרד החינוך וכל המשרדים שאפשר להגיד שהם יותר אחראיים על נותני השירותים האלה ועל מתן השירותים האלה.
עאידה תומא סלימאן: אז אנחנו נפנה ונעלה את הרעיון ואולי כדאי באמת להתחיל להתארגן ואולי להתחיל להחתים.
עאידה תומא סלימאן: אני איזום איזו שהיא יוזמה שבה נבקש גם כן מחברי וחברות כנסת אחרים להצטרף אליה ולהעלות אותה, אני אדבר גם כן עם חברת הכנסת נעמה לזימי שהיא יוזמן היום המיוחד, אבדוק איתה אם היא מעוניינת להצטרף אלינו בזה וננסה לקדם את זה.
עאידה תומא סלימאן: מה שברור לי הוא שלא סיימנו את הדיונים האלה, בדיוק כמו שלא סיימנו אותם בעבר.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעקוב ונעלה את הנושאים הללו שוב על מנת לראות איך אנחנו ממשיכים ומתקדמים מול המשרדים השונים.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-23 במאי 2022.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום נעסוק בקידום נשים ופערי שכר מגדריים בשירות המדינה, דבר שעולה המון לכותרות בשנים האחרונות, לא רוצה להגיד רק בתקופה האחרונה.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה שפרופ' דניאל הרשקוביץ, נציב שירות המדינה נמצא איתנו היום.
עאידה תומא סלימאן: הדיון הזה, רצינו לעשות אותו לפני הפגרה ואיכשהו מסיבות אובייקטיביות מאוד הצטרכנו לדחות, אבל זה לא אומר שהנושא לא נמצא על סדר-יומה של הוועדה.
עאידה תומא סלימאן: גם בכנסת ה-20 כשהייתי יושבת-ראש הוועדה, דנו בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: ניסינו לאתר את מקורות הפערים הקיימים עד היום הזה בשכר ובתנאים של עבודת הנשים בשירות הציבורי.
עאידה תומא סלימאן: זה עדיין מקומם לראות שדווקא בשירות המדינה, איפה שהמדינה מחוקקת חוקים ומנסה לקדם את העניין של שכר ומעמד של העובדות באופן כללי במשק, אנחנו מצהירים על זה רבות ומחוקקים חוקים בבית הזה, אבל בשירות המדינה איפה שכן המדינה יכולה לאכוף את החוקים שדאגה לחוקק, עדיין קיימים הפערים האלה ועדיין לצערנו הרב הנשים לא הצליחו לטפס בסולם הדרגות בתוך השירות כדי להגיע לייצוג לפחות בעמדות הבכירות, דומה לייצוג שלהן באופן כללי בשירות המדינה.
עאידה תומא סלימאן: היו הרבה דוחות, היו ועדות, היו רפורמות בשירות המדינה.
עאידה תומא סלימאן: עובדתית, כיום אמנם אולי חל שיפור קטן כפי שנראה גם בדוחות שיוגשו לנו, ואני אשמח לשמוע על זה מהנציב, אבל עדיין הפער קיים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש כמה צעדים שהוחלט בעבר לנקוט כדי לשפר את המצב וכדי לסגור את הפערים.
עאידה תומא סלימאן: חלק מזה גם ועדה שהייתה אמורה להגיש המלצותיה ועד כמה שאני הבנתי, עוד לא נתקבלו או שאנחנו לא עודכנו.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהיו צעדים שקשורים בכל מיני הצעות של עבודה מהבית ולאפשר שעות נוספות לנשים, דבר שלמדנו שהוא אפשרי כנראה בתקופת הקורונה, ושיפר את הביצועים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שגם משרד האוצר פרסם את כל מה שקראו לו הדוח שהצביע על מה שנקרא קנס האימהות, ולכן ראינו גם את הצעד המבורך של ניסיון, אני מקווה שיצלח ויהיה גם חופשת לידה לאבות כדי להכניס אותם למעגל של ההורות ביותר פעילות, כך שיוריד מהנשים את קנס האימהות שהן משלמות בקריירה שלהן.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל נפתח עם פרופ' הרשקוביץ ונשמע איך הנציבות היום רואה את האתגר הזה שנקרא פער בשכר, וגם כל העניין של ייצוג הולם לנשים בדרגות הבכירות, ומה אתם עושים.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך נמשיך את הדיון.
דניאל הרשקוביץ: אוקיי, תודה רבה לגבירתי יושבת-הראש.
דניאל הרשקוביץ: מדובר באמת בשני נושאים, אגב, שהם באופי שלהם שונה למרות שכמובן יש קשר בין הדרגה שבה אדם נמצא לבין השכר שהוא מקבל, אבל האופי שונה וגם הטיפול שונה.
דניאל הרשקוביץ: יש את הנושא של ייצוג נשים במשרות הבכירות, כי אנחנו יודעים שבדרגים הנמוכים יותר היום יש יתרון לנשים, אבל בדרגות הבכירות כשהשאיפה להגיע ל-50%, אנחנו נמצאים רק ב-45%.
דניאל הרשקוביץ: אגב, אני שמח לפחות להגיד שגם ל-45% האלה הגענו, כי צריך להבין שלפני לא הרבה שנים דיברנו על 20% או 30%, אז ברוך השם בקצב טוב, אבל אני אדבר על הפעולות שנעשות בדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: יש את הנושא של פערי שכר, באמת הזכרת גבירתי יושבת-הראש.
דניאל הרשקוביץ: הנציבות הקימה, זה היה נדמה לי בשנת 2014, ועדה בראשות דלית שטאובר שהיום היא גם מנכ"לית משרד החינוך, את ועדת שטאובר שבאמת המטרה הייתה לבדוק את הגורמים לפערי השכר.
דניאל הרשקוביץ: אני מדבר על שירות המדינה, אני לא מדבר גם לא על השלטון המקומי, לא על השלטון הציבורי.
דניאל הרשקוביץ: בשירות המדינה, כעיקרון השכר הולך לפי הדרגה, הדרגה לא מבחינה בין מגדר.
דניאל הרשקוביץ: במתח דרגות 40–42 אין לנו 40–42 נקבה, 40–42 זכר.
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על מנכ"ל, כל המנכ"לים מקבלים אותה משכורת.
דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על יועצים, אין הבדל בין יועץ לבין יועצת.
עאידה תומא סלימאן: אבל עדיין יש פערים בבסיס.
דניאל הרשקוביץ: בסולם השכר אין.
דניאל הרשקוביץ: ההבדל הבולט הוא במרכיבים המשתנים.
דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להעיר איך הנציבות טיפלה בזה.
דניאל הרשקוביץ: מה זה המרכיבים המשתנים?
דניאל הרשקוביץ: המרכיבים המשתנים זה התוספות שהן לא חלק, למשל תוספת רכב, שעות נוספות, כוננויות וכו'.
עאידה תומא סלימאן: אש"ל.
דניאל הרשקוביץ: אגב, התוספות האישיות, כלומר אותם מרכיבי שכר, אלה לא מרכיבים נציבותיים.
דניאל הרשקוביץ: אני לא יכול להגיד למשרד, אתה חייב לשלם לו כוננויות או אתה משלם לו שעות נוספות.
דניאל הרשקוביץ: כל משרד, יש לו סל שהוא עושה את זה בפני עצמו.
דניאל הרשקוביץ: מחיר האימהות, אחד הדברים הוא שבאמת נשים במיוחד כשהן אימהות לילדים קטנים, הן צריכות להיות יותר בבית.
דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה פוגע ביכולת שלהן לעשות שעות נוספות וכאן הייתה החלטה נציבותית עקרונית.
דניאל הרשקוביץ: כשאני נכנסתי לתפקידי היא הייתה כפיילוט.
דניאל הרשקוביץ: אני כבר לקחתי את הפיילוט הזה, הרחבתי את זה לגמרי וגם הרחבתי מעבר לזה.
דניאל הרשקוביץ: החלטה עקרונית הייתה שאנחנו מאפשרים לאימהות, בהתחלה זה היה אימהות לילדים קטנים, אחר כך אנחנו הגדלנו.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מאפשרים להן לעשות שעות נוספות מהבית.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, שעות נוספות מהבית לא היה קיים בלקסיקון של שירות המדינה.
נירה שפק: גם גברים וגם נשים?
עאידה תומא סלימאן: היה קיים אבל לא שילמו עליו.
נירה שפק: אני לא רוצה להפלות נשים ולא לטייב נשים.
נירה שפק: אם עבודה מהבית הוכחה כנכונה, אנחנו רוצים שגם גברים וגם נשים יעשו את זה כדי שגם הוא יוכל ללכת להיות עם הילד ולא רק האישה.
נירה שפק: אל תמסגרו אותם.
דניאל הרשקוביץ: אם תרשי לי, בואי תראי את התהליך שעברנו.
דניאל הרשקוביץ: כשזה התחיל, התחיל עם פיילוט של שעות נוספות.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו ראינו שלא מנצלים את זה מספיק.
דניאל הרשקוביץ: לטעמי לא ניצלו את זה מספיק.
דניאל הרשקוביץ: ציפינו ליותר ואז עשינו עוד הדרכה.
דניאל הרשקוביץ: גם הרחבנו את הגילאים ואז גם אמרנו עוד דבר, וזה היה עניין עקרוני באמת כפי שנירה אמרה.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שאנחנו הגענו לחברה שצריך להבין שהאחריות על הטיפול בילדים היא לא בעיה של האימא.
דניאל הרשקוביץ: זה עניין של משפחה והאבא צריך ליטול חלק.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו התחלנו בפעילויות של לעודד.
דניאל הרשקוביץ: יש מיזם שעשיתי לפני כשנה-שנתיים, קראתי לו "אבא בארבע", לעודד את האבות שהם ייקחו חלק בדברים האלה, כי הנטל פה צריך ליפול שווה בשווה.
דניאל הרשקוביץ: במסגרת הזאת אנחנו משווים בתנאים.
דניאל הרשקוביץ: אגב, הוצאנו חוברת מיוחדת על זכויות הורות להורים בשירות המדינה.
דניאל הרשקוביץ: החוברת הזאת נמצאת לפניכם, כשהמטרה היא באמת לאפשר לכל הורה אבל באמת לעודד הורים, לאפשר להם, ואחד הדברים הוא באמת שעות נוספות מהבית.
דניאל הרשקוביץ: ללא כל קשר, לפני הקורונה עם כניסתי לתפקיד, נכנסתי לתפקיד כשנה לפני פרוץ הקורונה.
דניאל הרשקוביץ: עם כניסתי לתפקיד אני בכלל אמרתי שאני רוצה לייבא תובנות מהשוק הפרטי, כאשר בשוק הפרטי מכירים בערך של עבודה מרחוק, עבודה מהבית, ואמרתי שאני רוצה להכניס את זה גם בשירות המדינה.
דניאל הרשקוביץ: לצערי היינו קול קורא במדבר, זאת אומרת הייתה התנגדות כללית של משרדי ממשלה לאפשר עבודה מהבית, כי טענו שאנשים לא יתנו את העבודה.
דניאל הרשקוביץ: אני בכלל בגישתי נותן קרדיט מלא לעובדי המדינה.
דניאל הרשקוביץ: אני יוצא מנקודת הנחה שאנשים באים ורוצים לעבוד.
דניאל הרשקוביץ: אני מאוד בעד גמישות תעסוקתית גם בנושא של שעון גמיש וכו', ולכן דיברנו על עבודה מהבית.
דניאל הרשקוביץ: כאן הייתה ממש התנגדות כללית ואז למזלנו הגיעה הקורונה.
דניאל הרשקוביץ: אני אומר למזלנו כי הקורונה לימדה את כולם שאפשר לדבר על עבודה מהבית.
דניאל הרשקוביץ: בעקבות זה אני הוצאתי כבר תקנה, אגב, שמבחינתי אני רוצה להרחיב אותה, אבל התקנה מאפשרת יום עבודה מהבית.
דניאל הרשקוביץ: במקרים מסוימים אני נותן את הגמישות גם ליותר מזה.
דניאל הרשקוביץ: גם הדברים האלה סוגרים את הפער בין גברים לבין נשים.
עאידה תומא סלימאן: אם יורשה לי, בכנסת ה-20 הייתי חברה בוועדת הרפורמות בכל מה שנקרא שירות המדינה, ואז אחד הדברים שהדגשנו, שהגיע הזמן אולי להפסיק למדוד את עבודת האנשים לפי שעות ותשומות אלא לפי תפוקות.
עאידה תומא סלימאן: רצינו לקדם ושאלתי האם פעם ניסו לבדוק את התפוקות של הנשים בשמונה שעות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: התברר שנשים בשמונה שעות עבודה, יש להן תפוקה יותר טובה מגברים עם שעות נוספות, כי חלק גדול משעות העבודה, לצערי הרב הרבה מהגברים מבלים אותם בעניינים תוך-ארגוניים ופוליטיים ועוזרים לעצמם להתקדם בצורה כזו, כאשר נשים משקיעות בעבודה וחושבות שזו הדרך להתקדמות, לתומן.
דניאל הרשקוביץ: זאת הייתה בדיוק טענתי.
דניאל הרשקוביץ: טענתי הבסיסית כשאני באתי ואמרתי, בואו נאפשר עבודה מהבית, אמרתי, אני לא צריך לבדוק תשומות, אני צריך לבדוק תפוקות.
דניאל הרשקוביץ: אגב, האבטלה הכי גדולה שיש היא במשרד, כי כשמישהו יושב במשרד אחרי דלת סגורה, את לא יודעת בדיוק מה הוא עושה על המחשב, לכן אני אמרתי בעד לבדוק תפוקות.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו ברוך השם עם הדברים האלה התקדמנו.
נירה שפק: החוברת הזאת, הייתי נורא שמחה שיעברו עליה שוב בכתיבה המגדרית, כי כשמדובר על חופשת לידה, כתוב כאן, "האם את זכאית", לא "זכאי".
דניאל הרשקוביץ: טוב, זה היה עוד לפני - - -
עאידה תומא סלימאן: חופשת לידה עדיין נותנים לנשים.
נירה שפק: שהייה במעון לנשים מוכות זה כתוב רק בנקבה, כאילו אין גברים מוכים.
נירה שפק: אני אומרת כתפיסה.
עאידה תומא סלימאן: כן, חופשת לידה קודם כל היא לאימא.
עאידה תומא סלימאן: זה ליולדת.
נירה שפק: לגמרי, אבל גם אבא.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך יש לו אפשרות לקחת חלק.
נירה שפק: אני מתנצלת, אני אחזור.
נירה שפק: אני הולכת לוועדת כלכלה.
דניאל הרשקוביץ: גילינו שנשים, מטבע הדברים הן לא רק מטפלות בילדים, הן מטפלות לפעמים בהורים, באחים.
עאידה תומא סלימאן: גיליתם.
דניאל הרשקוביץ: סליחה, אני מודה לך.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים את זה כבר אלפי שנים.
דניאל הרשקוביץ: לכן מתוך זה הכנסתי את הנושא הזה של בני משפחה מטפלים, לבוא לקראת בני משפחה מטפלים.
דניאל הרשקוביץ: Caregivers, הכנסנו את זה.
דניאל הרשקוביץ: אגב, גם פה אנחנו מעודדים את הגברים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו ממש מעודדים את הגברים.
דניאל הרשקוביץ: זה אגב יהיה נוח יותר לכולם אם העול ייפול על כולם בצורה שווה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו רואים את הדברים האלה.
דניאל הרשקוביץ: זה לגבי הנושא של פערי השכר שבאים באותם תשלומים, לא בבסיס אלא בשעות נוספות.
דניאל הרשקוביץ: אני בעד שעות נוספות מהבית לכולם אם עובדים מהבית.
דניאל הרשקוביץ: אם אנחנו מסתכלים על מישהו שמשקיע בבורסה, השאלה במניה שאני הולך להשקיע היא לא מה הערך שלה אלא האם היא בעלייה או האם היא בירידה.
דניאל הרשקוביץ: יש דבר אחד שאנחנו עשינו.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו עודדנו נשים לפנות.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו היום מגיעים למצבים שבמכרזים בכירים, שימו לב, שני נתונים שהם חשובים מאוד מבחינתי.
דניאל הרשקוביץ: קודם כל אחוז הנשים שניגשות למכרזים בכירים, יותר נשים ניגשות מגברים.
דניאל הרשקוביץ: הוא 54.5%.
דניאל הרשקוביץ: מה שעוד מוצא חן בעיניי, שאחוז הזכייה אצל נשים הוא גדול יותר מאצל גברים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה באיזה דרגים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מדברים על הסגל הבכיר.
קריאה: זה הנתון האחרון?
דניאל הרשקוביץ: זה מ-2021.
קריאה: מתוך הדוח?
דניאל הרשקוביץ: כן, כן, בדוח השוויון המגדרי.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו אני רוצה להבהיר כך.
דניאל הרשקוביץ: נכון שעדיין לא הגענו ל-45%, אבל צריך להבין איך מתפתח שירות המדינה.
דניאל הרשקוביץ: בשירות המדינה יש מעט מאוד אנשים שמגיעים למשרות בכירות מבחוץ, זאת אומרת במכרזים הפומביים, כי בדרך כלל רובם זוכים במכרזים הבין-משרדיים.
דניאל הרשקוביץ: אני לא מדבר על מנכ"לים שאלה משרות אמון, אבל זה ממילא לא בידינו.
דניאל הרשקוביץ: מאחר והצמיחה באה מבפנים, הרי באופן טבעי המצב היום בדרגים הבכירים משקף במידה מסוימת את מה שהיה בדרגים התיכוניים לפני חמש שנים, כי משם הם צמחו.
דניאל הרשקוביץ: מה שחשוב זה שאנחנו רואים את הצמיחה קבועה, ואגב, צמיחה ממש קבועה כפי שאנחנו רואים לאורך שנים, ואפילו בשנת 2021 שהיו שנים קצת קשות בגלל הקפאות של מינויים והקפאות של מכרזים בגלל בחירות וכו', ואנחנו רואים בנושא של בכירים את העלייה המתמדת שהיא משקפת את המאמצים שאנחנו עושים גם בנשים בסגל התיכון בכניסה לשירות המדינה.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו רואים את העלייה המתמדת.
דניאל הרשקוביץ: זה מבחינתי הדבר שהוא הכי מעודד.
דניאל הרשקוביץ: הסגל התיכון, צריך להבין, זה המנהלים הבכירים של מחר.
דניאל הרשקוביץ: בסגל התיכון כבר הגענו למצב של 54% נשים וזה אגב הישג שעבדנו עליו הרבה, כי בסגל התיכון אנשים כן נכנסים מבחוץ ולאט לאט זה עולה.
דניאל הרשקוביץ: בסגל הבכיר אנחנו מגיעים ל-45% נשים.
דניאל הרשקוביץ: התקווה שלי, לראות שאנחנו נעבור את ה-50%.
עאידה תומא סלימאן: השאלה מה הנציבות מתכננת כדי לעבור, כלומר מעבר?
עאידה תומא סלימאן: מה התוכניות הקיימות?
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, יש התפתחות שגם אפשר להגיד, חלק ממנה היא התפתחות טבעית.
עאידה תומא סלימאן: ממילא הנשים מהוות חלק גדול מהצוות הזוטר, אז טבעי שיתקדמו עם השנים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה מה באופן מכוון, מתוכנן עושים כדי להתקדם?
דניאל הרשקוביץ: אני באמת מודה גם על השאלה הזאת.
דניאל הרשקוביץ: ראינו לאחרונה בהחלטה 454 שהיא באה ואומרת, בואו נעקוב אחרי מה קורה במשרדים.
דניאל הרשקוביץ: המשרדים שמתפתחים בהתאם לציפיות, יופי.
דניאל הרשקוביץ: קבענו כללים שאנחנו אומרים למשרדים שאם אנחנו נגיע למסקנה שהמשרד אינו משקיע מספיק מאמצים, אנחנו נשתמש גם בכלי שנקרא ייעוד משרה.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, הכלי של ייעוד משרה הוא כלי קיצוני.
דניאל הרשקוביץ: הוא כלי קיצוני שהוא לפעמים עובד בכיוונים הפוכים.
דניאל הרשקוביץ: אני לא רוצה לנהל את המשרד.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו באים לעזור, אנחנו באים להדריך, אנחנו באים להנחות.
דניאל הרשקוביץ: אם יש בעיה, תגידו איך.
עאידה תומא סלימאן: הייתם צריכים להגיש המלצות עד ה-31 בדצמבר 2021 לפי ההחלטה.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שכתוב בהחלטת הממשלה.
דניאל הרשקוביץ: הצוותים שלנו ממשיכים לעבוד.
דניאל הרשקוביץ: הקורונה הרי עיכבה לנו את הכול.
עאידה תומא סלימאן: יש תאריך יעד?
עאידה תומא סלימאן: כי האיחור הוא מדצמבר 2021.
עאידה תומא סלימאן: יש תאריך יעד להגשת ההמלצות האלה?
רונן דסה: אין לנו תאריך יעד אבל כן יש ישיבה של הצוותים על המתווה, ואנחנו נעדכן בהקדם כמובן איך התקדמנו.
עאידה תומא סלימאן: למה אין תאריך יעד?
עאידה תומא סלימאן: היה לכם תאריך יעד.
רונן דסה: הקורונה יצרה סוג של עיכוב מסוים.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה, קורונה, בחירות, תמיד יש, אבל בלי לקבוע תאריך יעד שהוא באיחור כבר, אי אפשר לדעת מתי מסיימים.
עאידה תומא סלימאן: אפשר תמיד שיצוצו דברים ואפשר להגיד קורונה.
עאידה תומא סלימאן: תמיד תהיה איזושהי סיבה.
דניאל הרשקוביץ: בגדול, אנחנו תכננו לעצמנו את ספטמבר-אוקטובר, דהיינו עד סוף הקיץ להשלים את העבודה.
דניאל הרשקוביץ: זו התוכנית שעומדת לנגד עינינו.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מאוד מקווים שנעמוד בתוכנית הזאת.
דניאל הרשקוביץ: אגב, הדברים גם תלויים בכל מיני נתונים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו צריכים לראות איך חלק מחסמי החסמים מתיישרים, חסמי הקורונה, מינויים.
דניאל הרשקוביץ: אני מאוד מקווה שנעמוד בנושא של ספטמבר-אוקטובר ואנחנו בכל מקרה נדווח לוועדה על התאריך שבו אנחנו נעמיד את הדברים.
דניאל הרשקוביץ: אגב, רונן דסה, אני צריך להגיד, הוא ראש אגף בכיר תכנון ואסטרטגיה בנציבות, והוא אחראי בין היתר על הנושא הזה של גם שוויון מגדרי וגם גיוון תעסוקתי.
רונן דסה: אפשר גם להוסיף ברשותך שיש לנו כ-100 ממונות בשירות המדינה, שאחראיות על כל נושא השוויון המגדרי, שעושות את העבודה בעצם בכל משרד.
רונן דסה: עושות את העבודה, מקדמות את הנשים ומקדמות בעצם את כל תהליכי העבודה שהנציבות מוציאה לפועל.
עאידה תומא סלימאן: שבינתיים הן ממונות לא בתפקיד אלא בנוסף לתפקיד שלהן.
עאידה תומא סלימאן: הן לא מקבלות שום - - -
רונן דסה: הן מקבלות נכון להיום דרגה נוספת, והדרגה בעצם מתקבעת אחרי שש שנים של שירות.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אנחנו נדבר בעניין הממונות.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לפרופ' הרשקוביץ.
עאידה תומא סלימאן: גם מהדוח וגם מהדיון יעלו כל מיני נקודות שאולי נצטרך שוב התייחסות מטעם הנציבות או הנציב או מישהו מטעמו לתשובות, אז אני מבקשת באמת לרשום הערות.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר נלי כפיר, מרכז המחקר והמידע, הכנתם לנו דוח.
אורלי אלמגור לוטן: עאידה, רק חצי מילה לפני.
עאידה תומא סלימאן: חצי מילה לאורלי.
אורלי אלמגור לוטן: אני ראש צוות בממ"מ.
אורלי אלמגור לוטן: נלי תציג שתי סוגיות שחשבנו שיש פחות התייחסות, אבל אני חייבת להגיד משהו שדווקא היינו בטוחות שהנציב יגיד ולכן לא הכנסנו פנימה, לפני הדברים הקצת יותר ביקורתיים.
אורלי אלמגור לוטן: אני חייבת להגיד, אנחנו קראנו את החוברת הזאת כשהכנו את המסמך, של זכויות הורות, מה שחילקתם פה, ובעיניי, עכשיו זה דעה חצי אישית, תיקון מאוד משמעותי שנעשה בנציבות זה בעצם לאבות שנולד להם תינוק, אז עד גיל חצי שנה הזכות לקיצור משרה ניתנת אוטומטית, שזה משהו שאני חייבת להגיד, כשמדברים על חסמים למימוש של משרות הורות בעיקר אצל אבות, אני חושבת שהסיפור של מעבר לאוטומטיות, שהורה, אבא שנולד לו ילד מקבל אוטומטית בחצי שנה הראשונה ולא צריך לעבור איזשהו תהליך של טפסים, זה שינוי מאוד משמעותי, וזה מילה טובה לפני שנכנסים להיבטים הביקורתיים יותר.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד, בדרך כלל אורלי מעבירה ביקורת.
עאידה תומא סלימאן: הפעם היא אמרה משהו בזכותכם.
עאידה תומא סלימאן: תיהנו מהרגע.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו נהנים מהרגע.
דניאל הרשקוביץ: צוות רב אצלנו באמת שם לב לקטע הזה של הבנה שאנחנו צריכים לדבר בכלל על זכות הורות, אבל השוויון בזכות הורות שזה אולי החסם העיקרי, הקטע הזה, אנחנו מזמן הפנמנו ובאמת הלכנו בכיוון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אמנם אני יודעת שהדיון והשיח בדרך כלל סביב פערי שכר ומקום הנשים בעבודה תמיד איכשהו מסתיים ומתנקז לעניין של האימהות ועניין של ההורות, ופתאום רוצים לקדם עוד זכויות לגברים לקחת חלק בהורות, אבל אני יודעת שחסמים גם כן לא פחות חשובים, לא קשורים בעניין ההורות, ונשים שאינן אימהות נתקלות בחסמים האלה, ונשים שכבר הילדים שלהן בגיל יותר מבוגר עדיין נתקלות.
עאידה תומא סלימאן: כל העניין של הקליקות שנמצאות בתוך מקומות העבודה, מועדון הגברים שמקדם אחד את השני במקומות עבודה, ועדות איתור שבדרך כלל קל להם לאתר גברים מאשר לאתר נשים, העבר הצבאי של הגברים שנותן להם נקודות זיכוי.
עאידה תומא סלימאן: קל מאוד ללכת לעניין של ההורות.
עאידה תומא סלימאן: זה שיח ליברלי ידוע אבל צריך גם לבדוק לעומק עוד חסמים שהם לא קשורים רק בעניין ההורות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשמח לשמוע אחר כך התייחסות עליהם.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר נלי, בבקשה.
נלי כפיר: (הצגת מצגת) תודה יושבת-הראש.
נלי כפיר: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
נלי כפיר: המסמך שהוכן לוועדה נוגע בחלק מהנתונים של דוח נציבות שירות המדינה שדובר עליהם.
נלי כפיר: עם זאת, אנחנו בחרנו להתמקד בשני החלקים האחרונים במסמך של מרכז המחקר והמידע, בנתונים שהם משלימים לדוח הנציבות על שוויון מגדרי.
נלי כפיר: אלו יהיו נתונים על פערי שכר מגדריים במשרדי הממשלה, שזה מבוסס בעצם על נתוני דוח הממונה על השכר במשרד האוצר, וסוג נוסף של נתונים יהיו דווקא של נציבות שירות המדינה על גיוון תעסוקתי, על קבוצות האוכלוסייה השונות הזכאיות לייצוג הולם לפי הדוח של הגיוון התעסוקתי של הנציבות לשנת 2020.
נלי כפיר: אנחנו הבנו שדוח חדש אמור לצאת בקרוב.
נלי כפיר: לגעת קודם כל בנתונים של הנציבות, כמה נתונים ראשיים.
נלי כפיר: אפשר לראות לפי התרשים שלקוח מהדוח לשוויון מגדרי ש-62% מכלל עובדי המדינה הן נשים.
נלי כפיר: מצד שמאל אנחנו רואים את שיעור הנשים מקרב הבכירים, ואנחנו רואים שם שבעצם ככל שאנחנו יורדים בדרגות, שיעור הנשים עולה, כאשר בדרג הבכיר שיעור הנשים עומד על 45%.
נלי כפיר: אולי כדאי לעשות איזושהי הפוגה להגדרות של המונחים שאנחנו נשתמש בהם היום במצגת.
נלי כפיר: בשקף הזה אנחנו רואים את מה שנקרא דרג, דרגים.
נלי כפיר: כאמור, מימין לשמאל דרך בכיר, לאחר מכן ביניים, דרג מקצועי ודרך כניסה, שבעצם דרג מסמל עד כמה עובד בכיר בארגון.
נלי כפיר: זה יכול להיקבע לפי דרגות.
נלי כפיר: תוך דרג יש כמה דרגות.
נלי כפיר: בדרג הבכיר יש קטגוריה רחבה של דרגות.
נלי כפיר: מושג נוסף שאנחנו נשתמש בו היום בנוסף לדרג הוא דירוג.