GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפית אלפנדרי: כאשר מדובר בסוקרים אז אלו סוקרים שמגיעים לבתים של אנשים, בתקופת הקורונה זה נעשה דרך הטלפון, והם סוקרים את האנשים.
יפית אלפנדרי: במגזר הבדואי, בעקרון יש לנו מעט קשיים לאתר סוקרים, למרות שהצלחנו להתגבר על זה בשנים האחרונות, אנחנו מגייסים סוקרים מהצפון שיבואו לפקוד.
יפית אלפנדרי: אבל, הבעיה המרכזית בחקירה דרך סקרים במגזר הבדואי, שמדובר באוכלוסייה כמו שגם ג'רי ציינה, אוכלוסייה קטנה, ולכן אנחנו בסקרים פחות יכולים להגיע לאוכלוסייה הזו.
יפית אלפנדרי: לכן, גם לא מפרסמים מידע ספציפי לגבי הבדואים דרך סקרי הלמ"ס.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת טוב מאוד שזה אחד הנושאים, אולי מהנושאים הראשונים שעסקתי בהם, כאשר נכנסתי לכנסת והיו לי ישיבות אתכם בלמ"ס, כאשר הבעיה העיקרית לא הייתה גודל האוכלוסייה, אלא בעיה שלא היה לכם סוקרים מכמה וכמה סיבות ולא ערכתם את הסקרים בתוך האוכלוסייה.
יפית אלפנדרי: אז בזכות זה שהבאת את זה באמת לקדמת הבמה, אז אנחנו כן הצלחנו ומצליחים להתגבר על הבעיה הזו.
יפית אלפנדרי: אבל, על מנת לרדת לרזולוציות מאוד ספציפיות של גיל נשים וכל הרזולוציות שאנחנו לוקחים לגבי כל המגזר הערבי דרך סקרים, זה לא קשור למגזר הבדואי.
יפית אלפנדרי: כאשר חוקרים אוכלוסיות קטנות דרך סקרים זו בעיה להגיע אליהם, בגלל זה אני מדברת על ההיבט השני שיש מקור נתונים נוסף, והמקור נתונים נוסף מדבר על הנתונים המנהליים, על קבצים מנהליים שדרכם כן אפשר לגזור נתונים על אוכלוסיות מאוד- - -
חנאן אלסאנע: יש לי כמה מילים להגיד, אני מנכ"לית ושותפה לפורום דו קיום.
חנאן אלסאנע: לי קשה לשמוע "מספר קטן, מספר קטן", מדובר על האוכלוסייה שהיא מהווה שלוש מאות אלף אזרחים שאנחנו מהווים שלושים אחוז מכלל האוכלוסייה בנגב.
חנאן אלסאנע: הלמ"ס הוא לא רק עובד או לא עובד בכפרים הלא מכורים, גם בכפרים מוכרים עצמם חסרה הפעילות והעבודה שלכם, של הלמ"ס.
חנאן אלסאנע: אז, שלושים אחוז מכלל האוכלוסייה בנגב זה הוא לא מספר קטן.
יפית אלפנדרי: נכון, נכון.
יפית אלפנדרי: דרך סקרים להתחיל לעשות פילוחים מאוד ממוקדים לגבי אוכלוסייה שהיא יחסית קטנה, זה לא קשור לבדואים, זה קשור לכל אוכלוסייה אחרת.
יפית אלפנדרי: זה בעייתי גם לחקור עיר מסוימת ו- - - מאוד קטנים, אבל דרך מדד וגיוון התעסוקתי, שזה האימפקט הנוסף שאני רוצה להוסיף לדיון הזה.
יפית אלפנדרי: דרך מדד הגיוון התעסוקתי, מדד שאנחנו מובילות כבר כמה שנים עם משרד הכלכלה, הלמ"ס ואוניברסיטת תל אביב.
יפית אלפנדרי: אנחנו פילוח של האוכלוסייה הערבית וגם האוכלוסייה במחוז דרום כמו הבדואיות, ומה שמצאנו דרך הפילוח באמת, כמו שעלה פה, שהאוכלוסייה הבדואית, ובמיוחד הנשים, הן מתקשות מאוד למצוא עבודה.
יפית אלפנדרי: אבל, נקודת אור בתוך הנתונים מה שראינו הוא זה שהתשואה להשכלה של הנשים הבדואיות היא מאוד מאוד גבוהה, וברגע שהן רוכשות השכלה הסיכויים שלהן למצוא עבודה עולים.
יפית אלפנדרי: לצערי הרב, הן סובלות מפערי השכר המאוד נמוכים.
יפית אלפנדרי: בנוסף, נקודה מאוד קריטית, ששיעורי ההשכלה של האוכלוסייה הבדואית הם מאוד נמוכים, גם יחסית לאוכלוסייה הערבית בכלל וגם יחסית כמובן לכל האוכלוסייה.
עאידה תומא סלימאן: חשוב לי תמיד להזכיר, כאילו יש דברים שחשוב מאוד לדעת לעשות עליהם סקרים, בעניין של נשים בדואיות, תעסוקת נשים בדואיות ובכלל המצב של הבדואים.
עאידה תומא סלימאן: יש דברים שהם כל כך מנקרי עיניים שאין צורך בסקר על מנת להבין אותם, זה כל כך ברור, אבל הסקרים טובים על מנת לראות האם חלו שינויים מבחינת מגמות עלייה וירידה ולהבין יותר את הסיבות.
עאידה תומא סלימאן: זה לא במקרה, וצריך להזכיר לכולם שוב ושוב ושוב, כי לצערי אנחנו ראינו בחודשים האחרונים, אני שוב אומרת את זה, ראינו מסע הסתה נגד האוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב, על אף מה שהיא סובלת ממנו, כמו חוסר תעסוקה, רמה יותר נמוכה בהשכלה או צעירים חסרי מעש.
עאידה תומא סלימאן: כאילו האשמה היא על האוכלוסייה עצמה, וכאשר נותנים את הסטטיסטיקה הזו, בלי להזכיר לעצמנו שזה תוצר של מדיניות, אפליה רבת שנים ודחיקה לשוליים, אי אפשר להבין מה האחריות של הרשויות כלפי המצב הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שהיום הייתה צריכה להיות נוכחת בישיבה פיזית הודא אבו-עבייד.
עאידה תומא סלימאן: אומנם עודה פעילה מאוד, דומיננטית, בוא נגיד ככה, בין האנשים ובכלל באוכלוסייה הערבית בדואית מפורום דו קיום בנגב.
עאידה תומא סלימאן: אבל, בסופו של דבר, הודא היא הבת של האוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב שסובלת.
עאידה תומא סלימאן: הודא פספסה את האוטובוס, פשוט מאוד, אבל האוטובוס הבא שהיא יכולה לתפוס כדי להגיע לישיבה פה פיזית ולהשתתף, עובר רק אחרי שעה, שעה ומשהו, כך שהיא לא תספיק להגיע לפה, זו המציאות.
עאידה תומא סלימאן: תתארו לעצמכם, הודא מגיעה בתור התפקיד שלה, כמישהי שעובדת בפורום דו קיום בנגב.
עאידה תומא סלימאן: אישה יוצאת לעבודה שלה, עבודה מאוד מכובדת, עבודה שצריכה לייצג את האוכלוסייה שלה בכנסת ישראל, אבל היא קשורה בתשתית רעועה של תחבורה ציבורית, שאם היא מפספסת אוטובוס אחד, היא מפספסת בעצם את הישיבה שהיא צריכה להגיע אליה.
עאידה תומא סלימאן: זו המציאות שנשים צריכות להתמודד איתה בנגב, על מנת להתמיד ולהגיע למקום העבודה שלהן.
עאידה תומא סלימאן: הודא נאלצה להצטרף אלינו בזום, ככה נוכל לראות את המראה המרהיב שמאחורייך, הודא, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: יש לך מצגת על המצב.
הודא חולוד אבו-עבייד: תודה, בוקר טוב עאידה ולכולם, תודה על ההזדמנות להציג את מה שיש לנו בפורום דו קיום להגיד בעניין של תעסוקת נשים.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני חייבת רק לתת אינפוט שהוא קצת אישי, אני היום בת שלושים ושתיים וכשהייתי בכיתה י' והתחלתי לגשת לבגרויות והיה לי ממש קשה, היה רגע שבו אמרתי לאבא שלי אני לא רוצה לעבוד, אני רוצה לסיים את בית הספר, אני לא רוצה להצליח בבגרויות ולהתחתן ולא לעשות כלום, פשוט להביא ילדים.
הודא חולוד אבו-עבייד: בשלב זה אבא שלי אמר לי "תקשיבי, תסיימי עם הבגרויות.
הודא חולוד אבו-עבייד: תשתדלי, תעשי את הבגרויות ותסיימי עם בגרויות, אחר כך תוכלי לבחור אם ללמוד.
הודא חולוד אבו-עבייד: יהיה לך מקצוע, ואז כשתרצי לקנות לעצמך משהו, לא תצטרכי לבקש את זה מאחרים".
הודא חולוד אבו-עבייד: פה, בעצם הייתה נקודת מפנה מאוד חזקה אצלי, באופן אישי, להשתדל לסיים בגרויות, להיכנס לאוניברסיטה, ללמוד, שיהיה לי מקצוע ושיהיה לי עבודה מכובדת שבה אני לא אצטרך להיות תלויה באחרים, על מנת שיספקו לי את הצרכים הבסיסיים ביותר.
הודא חולוד אבו-עבייד: זה היה קצת בפן האישי.
הודא חולוד אבו-עבייד: עכשיו למצגת.
הודא חולוד אבו-עבייד: אז אנחנו בעצם מדברים על הנשים באוכלוסייה הבדואית, הן האוכלוסייה שהכי נפגעה, המצגת שלנו קשורה במצב של תעסוקת נשים בתקופת הקורונה.
הודא חולוד אבו-עבייד: אנחנו מדברים כמובן על האוכלוסייה הכי ענייה במדינת ישראל, שיעורי העוני מאוד מאוד גדולים, הדבר משפיע ישירות על רמות גבוהות של היעדר ביטחון תזונתי, בין היתר.
הודא חולוד אבו-עבייד: לעוני בקהילה הבדואית סיבות אחדות והמרכזיות שבהן היא שיעור תעסוקה נמוך בקרב נשים וגם בקרב גברים.
הודא חולוד אבו-עבייד: תקופת הקורונה הביאה עמה נסיגה גדולה אחורנית בשיעורי התעסוקה.
הודא חולוד אבו-עבייד: שיעור התעסוקה של נשים בדואיות נמוך מאוד, בפרט בקרב נשים שלא השלימו תעודות בגרות, נשים אלו מועסקות לרוב בתעסוקה חלקית, בפחות משכר מינימום ובתנאים פוגעניים ולא אחת בהעסקה אפורה למיניה.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, הודא, אני בטוחה שהקשבת גם למצגת של המ"מ, היה שם נתון מדהים, שממוצע השכר אצל נשים בדואיות הוא כמעט חצי ממוצע השכר אצל נשים יהודיות.
עאידה תומא סלימאן: זה פער של כמעט חמישים אחוז, למרות שרוב הנשים היהודיות עוסקות כמעט באותם מקצועות שעוסקות בהן הנשים הערביות הבדואיות, ובכל זאת יש פער של חמישים אחוז כמעט.
הודא חולוד אבו-עבייד: נכון.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני רוצה בשקף השלישי להתייחס קצת לאחוזים של שיעורי דורשי עבודה, כאשר כסייפה באוקטובר 2020 היינו בדורשי עבודה חמישים ואחת אחוז נקודה שמונה.
הודא חולוד אבו-עבייד: בלקיה היינו על שלושים וארבע נקודה תשע, בערערה בדרום היינו בארבעים ושש.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני רוצה לדבר קצת על רהט, לפני הקורונה רהט הייתה תשע נקודה חמישים ושתיים, בנובמבר 2021 עשר נקודה שמונה.
איימן עודה: אפשר שאלה בבקשה?
איימן עודה: מה זה תשע פסיק, זה אחוז העובדות ברהט?
הודא חולוד אבו-עבייד: אחוז אבטלה בינואר 2020.
איימן עודה: אה, כמה אחוז עובדות ברהט?
הודא חולוד אבו-עבייד: עובדות ברהט?
הודא חולוד אבו-עבייד: לנו אין את הנתון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אלה דורשות העבודה.
איימן עודה: לא, אבל זה מעניין למה אין נתון כזה, זה נתון כל כך חשוב.
איימן עודה: רהט כמעט העיר הגדולה ביותר אוטו טו.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני בשקף הרביעי, עשרים וחמש אחוז השתתפות נשים בדואיות בכוח העבודה, זאת לעומת ארבעים ושתיים, נתונים לשנת 2021.
הודא חולוד אבו-עבייד: ארבעים ושלוש השתתפות בקרב שאר הנשים הערביות בישראל, את זה גם ראינו בנתונים של המ"מ.
הודא חולוד אבו-עבייד: שישים וארבע השתתפות של גברים בדואים בכוח העבודה, לעומת שבעים ושש בקרב שאר הגברים הערביים בישראל.
הודא חולוד אבו-עבייד: שיעור תעסוקה בקרב כלל האוכלוסייה, עשרים וארבע אחוז מהנשים הבדואיות מועסקות, לעומת ארבעים ושתיים בקרב הנשים הערביות בישראל.
הודא חולוד אבו-עבייד: שישים ואחד מהגברים הבדואיים מועסקים, לעומת שבעים וארבעה בקרב כלל הלא יהודים.
הודא חולוד אבו-עבייד: הצעת ההחלטה לממשלה, תכנית החומש, שכל שבוע נדחית.
הודא חולוד אבו-עבייד: אלה הנתונים הם נתונים של- - -
עאידה תומא סלימאן: שהם כתובים בטיוטה, ככה אני מבינה.
הודא חולוד אבו-עבייד: כן, בדיוק, ככה הם כתובים בטיוטה.
הודא חולוד אבו-עבייד: בחודשים האחרונים הסתיימו בשוק העבודה מספר מגמות שעיקרן היא נסיגה בעצם, ירידה מתמדת בשיעורי התעסוקה בקרב גברים ערבים בישראל- - -
אורלי אלמגור-לוטן: אפשר לשאול?
עאידה תומא סלימאן: שנייה, עודה.
עאידה תומא סלימאן: אורלי, אפשר לשאול, בבקשה.
אורלי אלמגור-לוטן: הצעת המחליטים כוללת יעדי תעסוקה ספציפיים לאוכלוסייה הבדואית בנגב או שלא?
אורלי אלמגור-לוטן: אני לא ראיתי אותן פשוט, לכן אני שואלת.
שמואל דוד: היא קובעת שיקום צוות שייקבע יעדי תעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: בצוותי המשנה עכשיו עובדים על התוכניות, ככה הבנתי, בסקירה שהייתה בשבוע שעבר.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני אמשיך.
הודא חולוד אבו-עבייד: אז אמרנו שהנסיגה היא גם בירידה בשיעורי תעסוקה בקרב נשים, גידול יותר גדול בפערי השכר, הכל זה כמובן אחרי הקורונה.
הודא חולוד אבו-עבייד: בנוסף, שיבה איטית וחלקית לעבודה, היעדר ניצול התקופה להכשרות מקצועיות.
הודא חולוד אבו-עבייד: אנחנו עברנו שנתיים שבהן במוסדות שמתפקידם היה להכשיר, פשוט לא עשו את העבודה, היעדר שירותי הכוונה הולמים, אפליה כמובן.
הודא חולוד אבו-עבייד: בתקופה האחרונה ישנה אפליה בהעסקה בעקבות אירועי מאי 2021, שעל זה כמעט אין התייחסויות.
הודא חולוד אבו-עבייד: אני מגיעה להמלצות שלנו, אנחנו ממליצים בקביעת יעדים מתקדמים בתחום התעסוקה, קביעת יעדים מרחקי לכת לתכנית החומש, הכללת יעדי התעסוקה בפעולת כלל המשרדים.
הודא חולוד אבו-עבייד: בנוגע לשירותי התעסוקה, הגבלת ההכשרה המקצועית ושיפור האיכות שלה, הייתה הצגה של נתונים לגבי אוריינות דיגיטלית, בהצגת המחקר של המ"מ, אז אנחנו מדברים גם על השקעה במיומנויות הדיגיטליות.
הודא חולוד אבו-עבייד: בנוסף, הנגשת השירותים לכל הישובים, כפי שאמרת עאידה, מניעת אבטלה ארוכת טווח.
הודא חולוד אבו-עבייד: ראינו נתון של שישים ושתיים אחוז, אם אני לא טועה, גם במחקר של המ"מ, שהוא אחוז מאוד גבוה של תקופת חיפוש העבודה.
הודא חולוד אבו-עבייד: מיקוד בנשים צעירות ומיקוד מוגבר בנשים מבוגרות, סקרי תעסוקה, אין לנו נתונים רשמיים של המדינה- - -
עאידה תומא סלימאן: כן, בדיוק התייחסנו לזה.
הודא חולוד אבו-עבייד: בדיוק.
הודא חולוד אבו-עבייד: בנוסף, שילוב תושבי הכפרים הבלתי מוכרים בסקרי התעסוקה, אלו אנשים שקיימים, אלו אנשים שחיים, אלו אנשים שהכי סובלים מהעוני, אז גם אותם לכלול בנתונים.
הודא חולוד אבו-עבייד: שלוש נקודות אחרונות, השקעה באזורי תעסוקה, הכוונה היא לא רק לפיתוח פיזי, והקמת שש לשכות תעסוקה והפסקת האפליה בלשכות התעסוקה, שאנחנו יודעים, כפי שאמרת עאידה, יש לשכה אחת בלבד ברהט.
הודא חולוד אבו-עבייד: כמו כן, השקעה בהשכלה גבוהה והשלמת השכלה, תגבור הסיוע הכלכלי לסטודנטים ופתיחת עשרים כיתות השלמת השכלה.
הודא חולוד אבו-עבייד: הגיל הרך, שנותן אופציה לנשים להשאיר את הילדים שלהם במקום בטוח ולצאת לשוק העבודה.
הודא חולוד אבו-עבייד: אנחנו ממליצים על הקמת עשרים מעונות יום חדשים, מה שקיים היום זה שש עשרה מעונות יום.
הודא חולוד אבו-עבייד: בנוסף, כמובן, הוזלת שירותי מעונות היום, על מנת שתהיה לנשים את האופציה לצאת לעבוד.
הודא חולוד אבו-עבייד: תודה, זה מה שיש לי להציג.
איימן עודה: אני חושבת שהדבר העיקרי שהוספת מהבחינה הזו הוא כל המצב שהתפתח לאחר משבר הקורונה, שהמצב באופן כללי מחייב תכנית כוללנית בעניין קידום נשים בתעסוקה, נשים ערביות בדואיות, אבל כנראה גם כל תכנית תצטרך להתייחס בספציפית לתופעות שהתפתחו לאחר משבר הקורונה.
איימן עודה: אני מתכוונת לכל העניין של הקושי לחזור למקומות העבודה, כל העניין של הירידה, אני בטוחה שכאשר אין היצע ויש ביקוש, השכר גם כן נראה עוד ירידה בעניין שלו שתתפתח.
הודא חולוד אבו-עבייד: גם השקעה במיומניות דיגיטליות.
עאידה תומא סלימאן: כן, זה מחויב מבחינת המרכזים שאמורים להכין ולהכשיר את הציבור לכניסה לעבודה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו תיכף נשאל את האחרים.
עאידה תומא סלימאן: מר עמיחי לוי מנהל אגף רישוי ותפעול תחבורה ציבורית, רצה להתייחס עקב הדברים שאמרתי.
עמיחי לוי: שלום לכולם.
עמיחי לוי: בהקשר לתחבורה הציבורית, נפגשנו גם בדיונים קודמים של הוועדה בכנסת הקודמת וזו שלפנייה, לכן אנחנו גם מתמידים בהיערכות.
עמיחי לוי: באמת, דובר על הדוח שהוגש למשרד התחבורה בזמנו על הסדרת תחנות אוטובוס בכבישים הראשיים לטובת יישובי הפזורה, צריך לעדכן שלשמחתנו הדוח עבר לפסים מעשיים.
עמיחי לוי: יש עשרים ושמונה תחנות שנבדקו, מתוכן שמונה עשרה כבר בתהליכים כאלה ואחרים, שתיים ראשונות כבר בוצעו, עוד שש יבוצעו במרץ ובאפריל ועוד עשר נכנסו למדידות ותכנון.
עאידה תומא סלימאן: אז עד סוף השנה יהיו שמונה עשרה תחנות חדשות?
עמיחי לוי: לגבי אלה שבמדידות ובתכנון אני עוד לא יודע להגיד מתי הביצוע.
עמיחי לוי: אני מזכיר שבפעמים הקודמות היינו בלי תקציב מדינה.
עמיחי לוי: צריך להגיד שאנחנו פועלים הרי מתוקף החלטת ממשלה קודמת שמספרה 922 והחדשה, 550 אלו נושאים שלא היו בהחלטת ממשלה, הם הגיעו בעצם מתקציבים חיצוניים של נתיבי ישראל ושל המשרד.
עמיחי לוי: לגבי אלה שבביצוע, זה לא עד סוף השנה, תוך חודשיים, אלה שבמדידות, אנחנו נוכל לעדכן מתי יהיה הביצוע.
עאידה תומא סלימאן: אני כבר רואה בעין שלי שגוזרים את הסרט על התחנה הראשונה.
עאידה תומא סלימאן: ישי מנוחין.
ד"ר ישי מנוחין: אני חייב להגיד שגם במקומות שיש תחנות, התדירות של העצירה שם היא כמעט בלתי נסבלת.
ד"ר ישי מנוחין: עשיתי ניסיון לנסוע מירושלים לרהט, להיכנס לתוך רהט, עיר, לצאת ולחזור מירושלים, לקח לי שמונה שעות.
עאידה תומא סלימאן: זהו, סיימת יום עבודה.
ד"ר ישי מנוחין: כן.
ד"ר ישי מנוחין: להגיע לרהט לשעה פגישה עם ארגון זה שמונה שעות, בזכות זה שאין תחבורה ציבורית- - -
עאידה תומא סלימאן: זה מה שבדיוק דיברתי עליו כאשר הצגתי את הודא.
עאידה תומא סלימאן: היא פספסה לרגע את האוטובוס, זהו היא פספסה את הישיבה.
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא האם אתם פותרים גם את העניין של התדירות?
עמיחי לוי: בהחלט.
עמיחי לוי: קודם כל, דווקא רהט זו עיר עם שירות מאוד תדיר, גם שירות פנימי, גם שירות לבאר שבע וגם השירות מירושלים לבאר שבע כל עשרים דקות- - -
עאידה תומא סלימאן: אז טוב שלא ניסית ללכת למקום אחר, היית מגיע אחרי יומיים.
ד"ר ישי מנוחין: קו 470, זה לא לאוטובוס שעוצר בצומת של רהט.
עמיחי לוי: זה 446, הוא פחות תדיר, אבל עדיין התדירות משם לרהט באמת גבוהה.
עמיחי לוי: אפשר שנדבר אחרי זה בדיוק על הקווים, אבל אנחנו בהחלט מטפלים גם בתדירויות.
עמיחי לוי: ברהט בעצם יושם מכרז חדש, באוגוסט האחרון, עלו התדירויות בכל הקווים בהיקף מאוד גדול.
עמיחי לוי: אם נדבר קצת על סכומים בהחלטת 922 הוספנו נסיעות וקווים חדשים בהיקף של למעלה משלוש מאות מיליון וגם בחודש הקרוב נוסיף בהיקף כזה.
עמיחי לוי: בכל יישובי ההחלטה, בישובים הבדואים זה בחלק היחסי שלהם באוכלוסייה, שבע עשרה וחצי, היקפים מאוד גדולים.
עאידה תומא סלימאן: תשמע, זה אבסורדי לבוא ולהגיד אנחנו מוסיפים מהאחוז שלהם, כאשר אנחנו יודעים שהפער הוא כל כך גדול, לא שהמצב מזהיר באוכלוסייה הערבית מבחינת תחבורה ציבורית, אבל גם לא לחשוב על לסגור את הפער הזה פעם אחת ולתמיד, שיהיו יותר אפשרויות של ניידות של גברים וגם נשים, אבל בעיקר גם נשים.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מספיק להגיד נותנים להם את אחוזם באוכלוסייה, כי הפריסה על פני השטח היא הרבה יותר גבוהה, המרחקים בין מקומות המגורים הם הרבה יותר גבוהים והתשתית הקיימת היא הרבה יותר רעועה מבחינת תדירות וההגעה לכל מיני מקומות.
עאידה תומא סלימאן: אז, התקציב חייב להיות יותר גבוהה מאשר אחוז שלהם באוכלוסייה.
עמיחי לוי: זו החלטת הממשלה.
עמיחי לוי: צריך להגיד שגם בצפון ישנם פערים לא קטנים.
עאידה תומא סלימאן: טוב, ידוע עליי שאני לא כל כך מחמיאה לכל החלטות הממשלה, אז גם בזה הם לא עשו חישוב נכון.
עאידה תומא סלימאן: תודה, אני רוצה לתת לנסרין אבו כף, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: היא אישה מהנגב שתסביר לנו מה עובר עליה כאשר היא מחפשת עבודה.
נסרין אבו כף: אני מכפר אום בטין, זה כפר שהוא קרוב לעומר.
נסרין אבו כף: אני עובדת היום בפורום לדו קיום לשוויון אזרחי כרכזת פרויקט אוריינות דיגיטלית, כבר התחלתי בחודש ינואר את העבודה הזו.
נסרין אבו כף: אני רוצה להסביר לכם קודם כל על הקשיים שלי או על הסיפור האישי שלי בשנת 2020 ו-2021.
נסרין אבו כף: בעצם בשנת 2020 בגלל תקופת הקורונה אני בחל"תים, לא המשכתי לעבוד, ב-2021 התחלתי לחפש מקומות עבודה.
נסרין אבו כף: התחלתי לעבוד כנציגת שירות במשרד הבריאות, לא המשכתי בגלל התחבורה הציבורית.
נסרין אבו כף: אני רחוקה מבאר שבע, עשר קילומטר, אני מכפר כבר מוכר לפני עשר שנים, אבל עדיין אין נגישות של תחבורה ציבורית.
נסרין אבו כף: לוקח לי שעה וחצי עד שאני אגיע לבאר שבע, אני תמיד מאחרת.
נסרין אבו כף: התפטרתי משני מקומות עבודה ב-2021 בגלל האיחור, לא כל מקומות העבודה מתחשבים בזה.
נסרין אבו כף: התחלתי להסביר להם את העניין שאני תושבת ישוב, נכון שהוא מוכר, אבל אין תחבורה ציבורית, אז עד שאני אצא מהבית עד לצומת הקרוב, עד שאני אמצא אוטובוס, כאילו בזמן שאני מגיעה לצומת עד שאני הולכת לבאר שבע, עד שאני לוקחת אוטובוס עירוני, עד שאני מגיעה לעבודה זה לוקח זמן, ונאלצתי להתפטר כי לחצו עליי בעבודה.
נסרין אבו כף: בעצם מהעבודה מבקשים שאני אגיע בזמן, הם לא התחשבו בי, אז אני התפטרתי פעמיים במהלך 2021 משני מקומות עבודה.
נסרין אבו כף: אני התחלתי לעבוד בפורום לדו קיום, כי הוא עובד לשוויון אזרחי, שם מתחשבים ומכירים בבעיות של הישובים.
נסרין אבו כף: אני רוצה להגיד שהחסם המרכזי של האישה הבדואית הוא שהיא בכפר לא מוכר ואין תחבורה ציבורים נגישה שם, שהאישה יכולה לצאת לעבודה בזמן ולחזור בזמן.
נסרין אבו כף: גם כאשר אני חוזרת חזרה הביתה לוקח לי לפעמים שעתיים, שעה וחצי, למרות שזה רחוק בעשר קילומטר מהבית, אני צריכה להיות בבית עשרים דקות.
נסרין אבו כף: אז, אני חושבת שאי הכרה בכפרים, בעצם אין תחבורה ציבורית, זה חסם גם לאישה בלמצוא עבודה מתאימה.
עאידה תומא סלימאן: עמיחי, שמעת אותה?
עמיחי לוי: דווקא לאום בטין נכנס אוטובוס.
נסרין אבו כף: כן, נכנס אוטובוס שהוא בא מדריג'את, אני חושבת שהוא עובר כל שעתיים או כל שעה וחצי, אז התזמון שלו גם לא עוזר.
נסרין אבו כף: התזמון של האוטובוס לא עוזר, הוא נכנס ואז הוא נכנס לכביש הראשי, הכביש הראשי לא משרת את כל האוכלוסייה בכפר.
נסרין אבו כף: שתבין, יש מלא אנשים רחוקים- - -
עמיחי לוי: יש תחנות גם ליד בית הספר.
נסרין אבו כף: נכון.
נסרין אבו כף: אבל זה לא ממשמש את כל הכפר.
עאידה תומא סלימאן: כמה אנשים חיים בתוך אום טין?
נסרין אבו כף: בערך שמונת אלפים איש.
עאידה תומא סלימאן: הכנסנו אוטובוס לכביש הראשי, שמונת אלפים זה אומר שהם פרוסים, הם לא כולם חיים על הכביש הראשי, בסדר אוקיי.
אורלי אלמגור-לוטן: רק להוסיף משהו אם אפשר, כי לכאורה המשלים של קושי להגיע לעבודה, יש לנו את זה במסמך אבל מפאת הזמן זה לא נכנס למצגת, זה באמת שימש לא מעט אוכלוסיות בקורונה הייתה עבודה מהבית, וגם זה איזה שהוא עיבוד שהלמ"ס עשה לנו למסמך.
אורלי אלמגור-לוטן: פה אנחנו רואים שאצל הנשים הבדואיות זה בלט מאוד מאוד, רק שש נקודה ארבע אחוז.
שמואל דוד: כי אין אינטרנט.
אורלי אלמגור-לוטן: בדיוק בגלל היעדר תשתיות.
עאידה תומא סלימאן: התלמידים לא למדו בתקופת הקורונה, כי לא היה להם אינטרנט.
עאידה תומא סלימאן: חייבים להגיד את זה, כי בסוף זה איזה שהוא מענה שהיה בסוגיות אחרות ופחות היה באוכלוסייה הערבית ופחות מזה באוכלוסייה הבדואית.
עאידה תומא סלימאן: זה גם המחסור בתשתית של אינטרנט בנגב באופן כללי, אבל גם כן אני חושבת שסוגי התעסוקה של הנשים הערביות הבדואיות לא כל כך מאפשרות סוגים של עבודה כזו, אלא אם אנחנו מדברות על עובדות סוציאליות או על- - -
נסרין אבו כף: גם ביקשו ממני להתחיל לעבוד מהבית, אז אין לי תשתית, אין אינטרנט, אז זו גם סיבה להתפטרות שאני לא יכולה לעבוד.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שבתכנית החומש אחד הנושאים שהם מדברים עליהם הוא כל העניין של הרחבת התשתיות, אני מאוד מקווה שהם ייקחו את זה בחשבון.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת למר דוד קלדרון מנהל מחוז דרום שירות התעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע, לפני שמתחילים, עלו כל הטענות בקשר ללשכת התעסוקה אחת ויחידה בתוך האוכלוסייה הערבית הבדואית, אני כבר חודשים גם בשאילתות מנסה להבין מה קורה עם העניין של פתיחת לשכות תעסוקה חדשות.
עאידה תומא סלימאן: בנוסף, השאלה שאני רוצה התייחסות אליה, מה התוכניות שלכם?
עאידה תומא סלימאן: האם אתם לוקחים בחשבון את כל התופעות של האטה בחזרה למקומות עבודה, חוסר יכולת למצוא מקומות עבודה וזמן המתנה די ארוך של הנשים הבדואיות.
דוד קלדרון: תודה רבה עאידה, תודה רבה לנוכחים.
דוד קלדרון: אני שמעתי את קודמיי, בהחלט נתונים יפים.
דוד קלדרון: כלומר, מחקרים יפים ונתונים יפים גם של הפורום של עודה, ואכן זו המציאות.
דוד קלדרון: כלומר, צריכים לשים את הדברים על השולחן, זו המציאות, אחוז ההשתתפות של דורשות העבודה הבדואיות הוא נמוך בצורה משמעותית, והעוני הוא ניכר וצריך לטפל בו.
דוד קלדרון: אין ספק שמשבר הקורונה יצר עוד אלפיים מחפשות עבודה בדואיות מששת אלפים גדלנו, אנחנו נמצאים היום על כשמונת אלפים מחפשות עבודה, בדואיות שמתייצבות בלשכות.
דוד קלדרון: לשאלתך לגבי הלשכות הנוספות, כלומר יש מסמך, את מכירה אותו, הוא קיים כבר בתוך משרד הכלכלה, יש דיונים במשרד הכלכלה.
דוד קלדרון: אני מניח שיהיו החלטות בתקופה המאוד מאוד קרובה.
עאידה תומא סלימאן: על איזה מסמך אתה מדבר?
דוד קלדרון: אנחנו מדברים על מסמך עבודה שקיים בתוך משרד הכלכלה בנושא פתיחת חמש הלשכות הנוספות- - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אתם דנים קריטריונים כבר מעל לשנה.
דוד קלדרון: אנחנו בשירות התעסוקה סיימנו את העבודה בנושא הקריטריונים והצגנו, וזה כרגע מונח אצל שרת הכלכלה ואצל סגן השר בדיונים.
דוד קלדרון: כבר היינו אצלם בשני דיונים, אני חושב שהם צריכים לסכם את הדברים בימים הקרובים, כלומר התהליכים מתקיימים ומתקדמים.
דוד קלדרון: ביקשו מאיתנו כל מיני נתונים נוספים, השלמנו את הנתונים ואת המסמכים הנדרשים ואני מניח שבתקופה המאוד מאוד קרובה אנחנו גם נקבל כבר גם מענה בכיוון הזה.
דוד קלדרון: אני מקווה שההחלטה הזו תתגבש ותצא לפועל.
דוד קלדרון: מבחינתנו, בשירות התעסוקה אנחנו מאוד רוצים לפתוח לשכות ולהנגיש את השירותים כמה שיותר קרוב לבית.
דוד קלדרון: אני חושב שלשכות ייעודיות שהן מדייקות את הפעילות מול האוכלוסייה, שיש לה תוכניות עבודה מסודרות פיר האוכלוסייה, עם מיקוד מלא באוכלוסייה עצמה, בעיקר בתעסוקת צעירים ונשים בדואיות, היא משמעותית וקריטית והיא מעלה את שיעור התעסוקה.
דוד קלדרון: ראינו את הפעילות בלשכת רהט בשנים האחרונות, ואין ספק שהתוצאות ברהט טובות, גם מעבר לפיתוח הכלכלי מקומי שמתפתח מעצמו ובמיקום הטוב שהוא נמצא בו בהרכב האוכלוסייה, בהחלט לשירות התעסוקה יהיה חלק בעניין בהורדת אחוזי האבטלה בהנגשה מאוד מאוד מאסיבית- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל בינתיים אין הורדת אבטלה באופן כללי, אתה מדבר על רהט.
דוד קלדרון: אני רוצה לדייק, כן?
דוד קלדרון: רהט הגיעה בדצמבר 2019 לאחוז האבטלה הנמוך ביותר מאז היווסדה, כלומר מה שאנחנו סופרים, לפחות משנת 96.
דוד קלדרון: כלומר, ב-2010 רהט עמדה על עשרים אחוז אבטלה והיא ירדה מתחת לעשרה אחוז, לתשעה פסיק משהו אחוז, שהודא שמה את המספר הזה.
דוד קלדרון: היום אנחנו כבר חוצים את סף העשרה אחוז במד.
דוד קלדרון: כלומר, חזרה לעבודה של החברה הבדואית בישוב רהט הוא הרבה יותר מהיר מכל ישוב אחר.
דוד קלדרון: בישובים האחרים אנחנו רואים שהפגיעה של הקורונה השפיעה, כלומר אם אני אבדוק יחסית בערערה ובישובים האחרים, החזרה לעבודה בישובים האלה היא הרבה יותר איטית, כלומר זה דבר בולט וברור.
דוד קלדרון: בנוסף, יש לנו גידול בכמות דורשות העבודה כמעט בשלושים ושלושה אחוז מטרום הקורונה להיום בקרב הנשים הבדואיות ולא בתוך רהט, אני מדבר על הישובים שהם מחוץ לרהט.
דוד קלדרון: אם אני עושה את ההבדל בין רהט לישובים האחרים, אין ספק שרהט נמצאת במקום אחר, מאוד מתקדמת.
נסרין אבו כף: אני רוצה להתייחס, לשאול אותו שאלה, אתם ראשי מועצות של כסייפה, חורה, ערערה, תל שבע, ארבעתם שלחו לכם בשלושת החודשים האחרונים שני מכתבים בנושא לשכות תעסוקה ולא קיבלו מכם מענה אחד.
דוד קלדרון: אני חושב שאנחנו נתנו מענה לכולם וגם מעל בימת הכנסת, אני חושב שסגן השר דיבר על זה, יאיר גולן, וגם בוועדה של ד"ר עבאס בנושא הבדואים.
דוד קלדרון: אני אישית השתתפתי בוועדה הזו וגם שם שמנו את הדברים על השולחן, הדברים הם ברורים.
עאידה תומא סלימאן: מה ברור?
עאידה תומא סלימאן: אני עוסקת בנושא הזה כבר שנה, אתם עדיין מתדיינים בקריטריונים איפה לפתוח את לשכות התעסוקה, ששת לשכות התעסוקה ושנה אני כבר מחכה.
נסרין אבו כף: לא ענו למכתבים.
עאידה תומא סלימאן: לי ענו, לשאילתה שלי ענו לי תשובה שהיא לא תשובה.
עאידה תומא סלימאן: התשובה הייתה שאנחנו עדיין דנים בקריטריונים, למרות שבשאילתה הקודמת אמרו לי שביולי שנה שעבר כבר אמורות להיות תוצאות.
עאידה תומא סלימאן: התשובה לשאילתה שלי היא מלפני אולי שבועיים, שלושה, קיבלתי תשובה שעדיין דנים בקריטריון ועכשיו בעצם גם מר דוד אמר את זה, הוא אמר שזה עדיין בהתדיינות אצל השרה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנשים שסובלים מתקופת הקורונה ואחרי הקורונה, משתוקקים ויש החלטה להקמת שישה לשכות תעסוקה, לא צריכים לחכות שנה שלמה על מנת שתחליטו על הקריטריונים, עם כל הכבוד לסדר העדיפות שלכם.
עאידה תומא סלימאן: כי, אם אתה אומר שאיפה שאתם נמצאים הצלחתם להוריד את אחוז האבטלה ויש נשים שהולכות ונרשמות ומחכות שנה, אתם צריכים להחליט איפה לפתוח את ששת הלשכות.
עאידה תומא סלימאן: זאת במיוחד כאשר ישובים בנגב שיש להם שלושת אלפים איש, כבר זכו בלשכות התעסוקה, אף אחד לא גרם להם לחכות לשנה לקריטריונים, שם אין צורך בקריטריונים, פותחים על ימין ועל שמאל.
עאידה תומא סלימאן: מבחינתי, שיהיה בכל ישוב יהודי, אבל גם כל ישוב ערבי, זו הנורמה שאני רואה אותה.
עאידה תומא סלימאן: אז, אי אפשר לחכות שנה שאתם מתדיינים על הקריטריונים.
עאידה תומא סלימאן: אם נתתם לי ישוב שיש בו שלושת אלפים, תנו לי ישוב שיש בו עשרת אלפים אצל הבדואים.
דוד קלדרון: כן, צריך להבחין מבחינת שירות תעסוקה אנחנו באמת בתוך הדיונים האלה, אנחנו מצפים להחלטה וברגע שתתקבל החלטה, מבחינתי, להתחיל לפעול בהקמת הלשכות- - -
נסרין אבו כף: אני אשמח שראשי המועצות גם יקבלו מענה, לא מנסור עבאס.
נסרין אבו כף: קיבלתם מכתבים מארבע ראשי המועצות, וגם בגוף המכתב נכתב.
נסרין אבו כף: אם ראשי המועצות לא יקבלו מענה, אנחנו נלך לעתירה לבג"ץ, לצערי הרב, זה המצב אחרי שנה.
נסרין אבו כף: כאילו, שנה של מכתבים, אין מישהו שייתן לנו תשובות ותגובות, שנה מתדיינים.
דוד קלדרון: אז, אתם הגשתם לנו מסמך בזמנו של עשרים ושלושה עמודים- - -
דוד קלדרון: אנחנו מאוד מאוד התייחסנו אליו- - -