GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: כלומר, לא חזרנו לשגרה אפשר להגיד את זה בצורה כזו.
שרית יהודאי: עדיין לא.
שרית יהודאי: בחציון השני של 2021 אנחנו מתחילים לחזור לשגרה, כי בוטלו החל"תים.
שרית יהודאי: אז כן אנחנו רואים מגמת חזרה לשגרה, אבל עדיין זה מעל לממוצע.
שרית יהודאי: אוקיי.
שרית יהודאי: מבחינת היקף הפעילות של שנת 2021, אז הוגשו 5,600 בקשות, מתוכן התקבלו – לא מתוכן, 5,900 החלטות שחלקן עבור שנה קודמת.
שרית יהודאי: 1,234 בקשות הוגשו בגין פיטורין, 307 החלטות התקבלו בבקשות להיתר צמצום היקף משרה ושכר ו-3,855 החלטות התקבלו בבקשות להיתר חל"ת או הארכת החל"ת.
שרית יהודאי: 542 פניות נסגרו.
שרית יהודאי: בשקף הבא אפשר לראות את הפילוח של הסיבה לסגירת הפניות, אוקיי?
שרית יהודאי: אפשר לראות ש-41% מתוך הפניות שנסגרו, הן לבקשת המעסיק למשוך את הבקשה.
שרית יהודאי: אחרי שהמפקח של משרד הכלכלה שוחח איתו וביקש ראיות מוכחות לטיעונים, ככל הנראה המעסיק החליט שהוא ממשיך להעסיק את העובדת והוא מושך את הבקשה.
שרית יהודאי: כ-42 פניות נסגרו בגלל שלא הייתה תכולה – כנראה שהעובדת הייתה מועסקת פחות משישה חודשי העסקה או שהיא התפטרה או שהיא לא עמדה בתנאים של החוק לטיפולי פוריות או חוזה עבודה קצוב, במקרים כאלה לא נדרש היתר לפיטורים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא כאשר הם מושכים את הבקשה, אתם יודעים מה הסיבה?
עאידה תומא סלימאן: הם צריכים להסביר למה מושכים את הבקשה?
שרית יהודאי: אנחנו מבקשים הסבר, כן ולכן הפילוח.
שרית יהודאי: אוקיי?
שרית יהודאי: בשקף הבא אפשר לראות את סטטוס העובדת במועד ההחלטה.
שרית יהודאי: מתוך 5,400 החלטות, כן?
שרית יהודאי: ופה הורדנו את ההחלטות של הסגירה, כ-46% מהעובדות היו בהיריון, כ-38% מהמקרים העובדת הייתה לאחר חופשת לידה, 4% מהעובדות היו לאחר תקופת לידה והורות חופשת לידה, 9% מהעובדות היו בטיפולי פוריות ו-3% בתקופת לידה והורות.
שרית יהודאי: מתוך ההחלטות, התקבלו 1,234 החלטות לפיטורין, כאשר 83% מהם זה היתרים, 7% זה אישור לצורך המשך העסקה – כשמעסיק מוכר את העסק והרוכש החדש ממשיך בהעסקת העובדת, גם אז המעסיק צריך היתר לסיים את העסקת העובדת.
שרית יהודאי: אנחנו לא קוראים לזה היתר, אנחנו קורים לזה אישור פרוצדוראלי לצורך המשך העסקה וכ-10% סירובים, אוקיי?
שרית יהודאי: מתוך ה – 1,234 החלטות, בעוגה מצד שמאל אפשר לראות שכ-55% אחוז הן עובדות בהיריון, 23% זה יולדות שעבר 60 יום לאחר תקופת הלידה, כ-15% טיפולי פוריות, אוקיי?
עאידה תומא סלימאן: את המספר הכולל של הבקשות זה עוד, כאילו כשאנחנו מסתכלים על השלכות נגיף הקורונה אנחנו יודעים שנשים שילמו את המחיר הכבד ביותר בענייני תעסוקה בתקופת הקורונה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם אנחנו מסתכלים גם על המספרים שאתם מביאים ועל הסטטיסטיקה שאתם מביאים היום, אנחנו מבינים שנשים בהיריון או נשים שעוברות טיפולי פוריות שילמו את המחיר אפילו עוד יותר מכלל הנשים ואלה נשים צעירות.
עאידה תומא סלימאן: כאילו, מי שנמצאת בטווח הזה של עדיין ללדת וכולי אלו נשים שממוצעי הגילאים שלהן הוא בוא נגיד בין 25 ל-40, אלו הנשים הצעירות.
עאידה תומא סלימאן: כאילו, זה לא שייך לעבודה שלך אבל בראייה ככה כוללת זה מראה שהנשים האלה שילמו את המחיר הכבד ביותר.
שרית יהודאי: תראי, מאז ומתמיד כל תנודה כלכלית במשק משפיעה גם על הבקשות להיתר.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני, השאלה היא שאנחנו יודעים שיותר נשים איבדו את מקומות העבודה שלהן ויצאו למה שנקרא "שוק האבטלה" ואנחנו רואים גם שנשים בממוצעי גילאים מסוימים, הקפיצה הזו בבקשות ההיתרים היא לא משאירה לאף אחד כאילו.
שרית יהודאי: זה לא מנותק ממה שקורה במשק.
שרית יהודאי: הרבה עסקים נסגרו, נרשמה ירידה בפעילות ובהכנסות.
עאידה תומא סלימאן: זה ברור, אבל זה אומר שמי שחושב על התוכניות לשיקום המשק צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון.
שרית יהודאי: נכון.
שרית יהודאי: בשקף הבא דווקא אנחנו רואים שבהחלטות של היתר צמצום היקף משרה ושכר, כ-61% מכלל ההיתרים הם לבקשת העובדת כי הן רצו להישאר עם התינוק בבית או מכל סיבה כזאת או אחרת הן החליטו לא לחזור למקום העבודה.
שרית יהודאי: אז צריך גם את זה לקחת בחשבון.
עאידה תומא סלימאן: או לצמצם.
עאידה תומא סלימאן: הן ביקשו לצמצם את היקף המשרה ולא לא לחזור בכלל.
שרית יהודאי: כן, לרדת בהיקף המשרה.
שרית יהודאי: רואים שמתוך ההיתרים כ-73% הן נשים לאחר תקופת לידה והורות.
שרית יהודאי: בחל"תים התקבלו 3,855 החלטות, מתוכן 98% היתרים, 1% לבקשת העובדת ו-51% סירובים.
שרית יהודאי: גם כאן אנחנו רואים שזה מתחלק פחות או יותר שווה בשווה – כ-48% מהעובדות היו בהיריון וכ-47% מהעובדות היו כ-60 יום לאחר חופשת לידה.
שרית יהודאי: בשקף הזה אנחנו רואים את הפילוח של ההיתרים.
עאידה תומא סלימאן: סך הכל, סליחה שאני אולי מחזירה אותך אחורה.
שרית יהודאי: כן, כן.
עאידה תומא סלימאן: בסך הכל מהו אחוז ההחלטות שהן לתת את ההיתר, באחוזים?
שרית יהודאי: זה בסביבות ה-80% אפילו 80% פלוס?
עאידה תומא סלימאן: אז זה כמעט.
עאידה תומא סלימאן: האחוזים הקודמים בשנים הקודמות זה היה פחות או יותר אותו הדבר.
שרית יהודאי: כן פחות או יותר אותו דבר, כמה אחוזים.
עאידה תומא סלימאן: כמה שזכור לי זה היה כמעט אותו הדבר, אפילו יותר גבוהה.
שרית יהודאי: מכלל האחוזים 88% ואנחנו רואים את זה בשקף הבא, זה מסיבה של קשר ישיר למשבר הקורונה וכ-15% זה מסיבה כלכלית.
עאידה תומא סלימאן: איך מפרידים בין השלכות קורונה וסיבה כלכלית?
שרית יהודאי: כאשר המעסיק מציין שזה קשר ישיר למשבר הקורונה, אוקיי?
עאידה תומא סלימאן: כי סיבה כלכלית גם כן יכולה להיות קשורה למשבר הקורונה.
שרית יהודאי: אבל לא כל סיבה כלכלית היא בהכרח קשורה לקורונה ולכן עשינו את ההפרדה הזאת.
שרית יהודאי: כמובן שכל היתר בגין עילה לשל סיבה כלכלית, קורונה, תפקוד – שוב אני מזכירה, זה בגיבוי של אסמכתאות, כולל אישור רואה חשבון והכל.
שרית יהודאי: טוב, אנחנו נתקדם.
שרית יהודאי: בשקף הזה אנחנו רואים את הפילוח של העילה הכלכלית.
עאידה תומא סלימאן: עברנו על זה.
שרית יהודאי: כן, עברנו.
שרית יהודאי: סטטוס העובדת לפי העילות לפיטורים.
שרית יהודאי: ברוב העילות הרוב הוא כאשר העובדת בהיריון, מלבד בעילה של משבר הקורונה שכאן אפשר לראות שהחלוקה שווה בין היריון לבין לאחר תקופת לידה והורות.
שרית יהודאי: בצמצום משרה ושכר רוב ההיתרים כמו שאמרנו קודם, הם כאשר העובדת שוהה לאחר תקופת לידה והורות.
שרית יהודאי: בהמשך יש פה.
עאידה תומא סלימאן: זה מעניין להסתכל על כאילו הסטטוס של העובדת בסיבות השונות.
עאידה תומא סלימאן: כאשר הסיבה היא משבר הקורונה, אחוז הנשים בהיריון הוא פחות.
שרית יהודאי: הוא הופך להיות כמו או פחות או יותר זהה לנשים לאחר תקופת לידה והורות, זה פה.
עאידה תומא סלימאן: זה אומר שבמצבים הנורמליים של השגרה בוא נגיד, כשאין קורונה, הדחף דווקא לפטר את האישה כשהיא בהיריון הוא הרבה יותר גדול, זה מתברר מבקשות ההיתרים.
שרית יהודאי: אני לא הייתי אומרת שזה דחף, אני הייתי אומרת שזה צורך הכרחי של המעסיק.
שרית יהודאי: כי כשמעסיק נמצא במצב כלכלי קשה ומפטר כ-50% מהעובדים המקצועיים, כמו מתכנתים, המנהלת האדמיניסטרטיבית.
עאידה תומא סלימאן: את נותנת לי דוגמא עכשיו של מקרה ספציפי, אני מסתכלת.
עאידה תומא סלימאן: אני, סטטיסטיקה בשבילי מנבאת נורמות, ככה זה.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אני רואה וכאשר הסיבה היא משבר הקורונה ועילה כלכלית, אז אחוז הנשים בהיריון שהסטטוס שלהן בהיריון ומבקשים היתר לפטר אותן יורד.
עאידה תומא סלימאן: בימים של שגרה, כאשר המצב הוא כזה לא בגלל הקורונה ולא בגלל העניינים הכלכליים – אחוז הנשים שבהיריון שמבקשים לפטר אותן כאילו עולה, אז זה אומר משהו ואין מה.
עאידה תומא סלימאן: זה אומר שיש, יש נטייה כאשר יש צורך בלפטר, הכי קל.
מאיר דוד: אני יכול להתייחס גברתי יושבת הראש?
מאיר דוד: מאיר דוד, ראש מינהל הסדרה ואכיפת חוקי עבודה בזרוע העבודה, משרד הכלכלה.
מאיר דוד: כן מה שלך מותר לי אסור.
מאיר דוד: לך מותר לברוח, לי אסור לברוח מהדיונים הקודמים.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שאתה חוזר בך מהמילה לברוח, אני רציתי מאוד ואני באתי לנהל את הדיון.
מאיר דוד: לא, סליחה לנהל את הדיון.
מאיר דוד: במובן החיובי אני אמרתי את זה.
עאידה תומא סלימאן: זה מראה על המצוקה שהרגשת אותה שם, שרצית לברוח.
עאידה תומא סלימאן: היה דיון קשה נכון?
מאיר דוד: לא אבל אנחנו ממשרד הכלכלה את יודעת, אנחנו תומכים בקיצור ותומכים במאבק.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שתמוכים, השאלה אם תעמדו במבחן כאשן לא יממשו את ההיתר שהשרה נתנה ותתעקשו עליו.
מאיר דוד: אנחנו נתעקש עליו, יש לנו שרה חזקה שיודעת להתעקש והיא תתעקש עליו.
עאידה תומא סלימאן: וואלה, איזה כייף לה שיש לה עובדים כמוכם.
מאיר דוד: בנושא הזה שדיברנו, לגבי האם יש נטייה יותר לפטר את העובדות כשהן בהיריון ואפשר לפטר עובדים אחרים.
מאיר דוד: אז אני אומר, אני חששתי שזה יקרה ומאוד חששתי שזה יקרה בתקופת הקורונה או לאחרי הקורונה ולפחות, מבלי שיש לי את הנתונים המדויקים, אנחנו נצטרך לעשות אולי איזו שהיא עבודת מחקר בנושא היחס של הפיטורים בשוק אל מול עובדות בהיריון.
מאיר דוד: אבל לפחות בשנתיים הקודמות ממה שאנחנו רואים, זה לא המצב.
מאיר דוד: לפחות מזה אנחנו רואים שזה לא המצב ושאין עדיפות לפטר נשים דווקא בהיריון או נשים בתקופה מוגנת, או עובדים בתקופה מוגנת אחרים אל מול שאר העובדים במשק.
מאיר דוד: כשהמכה נוחתת על המעסיק היא נופלת על כולם בדרך כלל, אז זה לפחות.
מאיר דוד: אבל אנחנו יכולים וניקח את זה לתשומת ליבנו, נשים את הזרקור על העניין של לראות את היחס בין פיטורין בכלל המשק אל מול עובדים נשים ולראות אם יש איזו שהיא מגמה.
מאיר דוד: לפחות ממה שאנחנו עכשיו לא, אבל לגבי נתונים מדויקים אנחנו נעשה על זה עבודה לשנה הבאה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהעבודה יכולה להיעשות בזה שתבדקו את הנושא של פיטורי נשים באופן כללי בשנה ובקשות ההיתרים שלכם ואז אפשר באמת.
מאיר דוד: אז אנחנו ניסינו.
מאיר דוד: אנחנו נעשה את זה אל מול הביטוח הלאומי.
מאיר דוד: ניסינו כבר והיו לנו קצת איתם קשיים.
מאיר דוד: אנחנו נפנה לביטוח הלאומי באמת, ננסה לעשות איתם עבודה משותפת, לקבל את כל תמונת המצב של פיטורי נשים בכלל ואז מתוך זה נוציא את הנשים בהיריון ונבין מי הגיש בקשה, מי לא הגיש בקשה נעשה את העבודה בהחלט ואני מקווה שיהיה לנו שיתוף פעולה מצד המוסד לביטוח לאומי.
עאידה תומא סלימאן: אתם רשמתם שם בפרוטוקול?
עאידה תומא סלימאן: בואו נתקדם כי אני גם, אנחנו מאוד מוגבלים בזמן ובשעה 11:00 מתחילה המליאה ונצטרך לסיים את הדיון פה.
שרית יהודאי: .
שרית יהודאי: אז בפילוח הבא אנחנו רואים את הפילוח של אזור המגורים, וותק העובדת וממוצע השכר שלה.
שרית יהודאי: אפשר לראות שרוב העובדות הן מאזור המרכז, כ-48%.
שרית יהודאי: עניין הוותק עומד על 38% - וותק של שנתיים עד חמש שנים ולפי ממוצע שכר זה 32% שהן בשכר של עד 5,500 ₪ וזה במאמר מוסגר, כי אין לנו פה את היקף אחוז המשרה, אז יכול להיות שגם יש פה אחוזי משרה נמוכים, אז זה במאמר מוסגר.
שרית יהודאי: יש לנו את התפלגות ההיתרים לפי מקצועות, אפשר לראות שכ-29% הן בתפקידי הפקידות השונים, כמו אדמיניסטרציה, בק אופיס, 16% מהם הם מוכרים וזבנים, יש גם מתחום ההוראה ועובדים כלליים ללא מקצוע זה 4%.
עאידה תומא סלימאן: זה הקבוצות הכי מוחלשות.
מאיר דוד: אלו קבוצות שבדרך כלל הם לא עובדים קבועים, הם זמניים יותר ואלו משרות שהן לא ממש קבועות לאורך שנים.
מאיר דוד: אז זה כנראה מה שאת אומרת, היותר מוחלשים.
שרית יהודאי: פילוח של אוכלוסיות בחברה - בדקנו גם את זה בהתאם למקצועות, 383 היתרים.
שרית יהודאי: בחברה הערבית רוב העובדות הן בתפקידים של מוכרים וזבנים 43%, במגזר החרדי מתוך 393 היתרים רוב העובדות מתחום ההוראה, כ-32% ועובדים זרים שזה בסך הכל 12% אפשר לראות שרובם עובדים בעבודות כלליות.
עאידה תומא סלימאן: 32% בהוראה מהמגזר החרדי?
עאידה תומא סלימאן: זה כאילו?
מאיר דוד: כן, צמצמו.
מאיר דוד: הרבה מאוד עמותות נסגרו, הרבה מאוד גנים פרטיים בתחום של החברה החרדית נסגרו וצומצמו.
מאיר דוד: בואו לא נשכח שדווקא בשנים האלה היו פחות נרשמים והיו פחות ילדים ולכן היו גם פחות עובדות שהיו צריכים שם וגם רובן זה לא העובדות הגננות, זה לא הגננות פר-אקסלנס, זה בדרך כלל סייעות.
עאידה תומא סלימאן: הסייעות, אוקיי.
מאיר דוד: נכון, כן.
שרית יהודאי: פילוח עילות למתן היתר לפי מקצועות.
שרית יהודאי: גם פה עשינו חיתוך ורואים שההשפעה היא רוחבית בערך והיא במידה זהה על כל המקצועות וכאמור, הרוב בשל עילת משבר הקורונה.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל, אני שמחה על הפילוחים החדשים שאתם עושים.
מאיר דוד: תפרגני קצת על המצגת, גם עשינו מצגת חדשה ושיפרנו אותה.
עאידה תומא סלימאן: כן, התאמצתם הפעם.
שרית יהודאי: בחודשי הקיץ אנחנו מקבלים בקשות להיתר ממשרד החינוך לפיטורים מנהליים של מורים שהם לא קבועים במערכת, תוך התחייבות של משרד החינוך שאם יהיה תקן לשבץ את עובדי ההוראה הללו הם יחזירו אותם.
שרית יהודאי: קודם כל יש עדיפות לשיבוץ עובדי הוראה קבועים.
שרית יהודאי: בסך הכל התקבלו 65 החלטות להיתר הפיטורין וכ-50% מהן הוחזרו לעבודה.
עאידה תומא סלימאן: זה אני חייבת להגיד, זה שהמדינה מבצעת פרקטיקות כאלה, זה בעיניי מביש.
עאידה תומא סלימאן: הפרקטיקה הזו של לקחת אנשי חינוך ובחודשי הקיץ לפטר אותם ולהחזיר אותם למערכת או להחזיר חלק מהם, זה.
שרית יהודאי: זו לא הכוונה, זה פיטורים לתחילת שנת הלימודים.
שרית יהודאי: זה לא פיטורים והחזרה, הן מועסקות עד ה-1 לספטמבר ובחודשי הקיץ הם מבררים אם יש את המורות הלא קבועות וקודם כל יש עדיפות למורות הקבועות, שהן משובצות וברגע שיש תקנים הם משבצים את המורות.
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת לא קבועות כאשר הם חייבים היתר על מנת לפטר אותן?
מאיר דוד: יש משרות של עובדים שהם ממלאים מקום לתקופה של שנה לצורך העניין, בסדר?
מאיר דוד: מורה שהתקבלה היום בבית הספר למילוי מקום והיא סיימה שם את השנה.
מאיר דוד: אבל היא התקבלה מראש למשרה של מילוי מקום, היא עבדה עשרה חודשים או תשעה חודשים והיא עומדת היום למעשה במצב שבו החוק מגן עלייה.
מאיר דוד: אבל עכשיו, בגלל שהיא הגיעה מראש למילוי מקום בבית הספר הספציפי אז לא הייתה התחייבות להעסיק אותה גם בשנת הלימודים הבאה.
מאיר דוד: זה נכון גם לא רק למורים ומורות, לאנשים בתקופה מוגנת, אלא גם למורים ומורות – כל המורים הזמניים.
מאיר דוד: עכשיו כשמת
מאיר דוד: חילה שנת לימודים חדשה ובודקים אם יש אופציה לשבץ אותם, יכול להיות שיהיה מילוי מקום במקביל בבית ספר אחר שבו אפשר לשבץ אותם ואז אם כן, משבצים אותם להמשך העסקה, או שנפתח תקן פתאום באיזה שהוא בית ספר ואז משבצים אותם.
מאיר דוד: אלו מורים שהתקבלו לשנת לימודים על תקן מורים זמניים ולא מורים קבועים.
שרית יהודאי: וגם הם נותנים עדיפות לשבץ קודם כל את המורות הלא קבועות שהן בהיריון.
מאיר דוד: הם ממלאים מקום של כאלה מורים שיוצאים לשנת שבתון.
מאיר דוד: יש הרי שנת שבתון, יש חופשות של מורים שלא נמצאים במערכת בתקופה מסוימת ואז מביאים את המורים הממלאי מקום והממלא מקום הזה הוא לא חודש או חודשיים או שלושה, הוא כמעט שנה שלמה ואז צריך את ההיתר ואז צריך את כל המנגנון הזה של ההגנה.
שרית יהודאי: אז כמו שאמרתי בפתיח, ההחלטות שלנו עומדות גם בביקורת השיפוטית, כי מתוך כ-5,400 החלטות הוגשו 18 ערעורים בלבד ומבחינת פסקי הדין שהתקבלו השנה, ב-2021, התקבלו 31 פסקי דין כאשר כעשרה מהם נמחקו, תשעה הסתיימו בפשרה, שבעה נדחו, ארבעה ערעורים בוטלה ההחלטה וערעור אחד הועבר לצו זמני.
שרית יהודאי: אז גם אפשר לראות שכשאנחנו מקבלים החלטות הן בהתאם לתכלית החוק וכמובן, בהתאם לפסיקה.
שרית יהודאי: אז גם בפסקי הדין בית המשפט מקבל את ההחלטות שלנו, כאשר אחד מהערעורים שנדחו, זה בגלל שאני נתתי סירוב שלא להתיר חל"ת משום שאי אפשר היה להתיר למפרעה והעובדות כבר ילדו ובית הדין אמר "..
שרית יהודאי: עקב המצב כלכלי של החברה אני מבטל את החלטת הממונה ונותן היתר לחל"ת למפרעה..".
מאיר דוד: על אף שההחלטה היא לא שגויה, ההחלטה הייתה נכונה אבל רק בגלל שבית הדין התחשב וזו זכותו המלאה להתחשב במצב העסק או במצב.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אם אתם שמים לב שתשעה מהערעורים הסתיימו בפשרה ובארבעה מהערעורים בוטלה ההחלטה אז בעיני כשמגיעים לפשרה זה אומר שהיה ספק אצל הצד השני, לא הצד המערער – היה ספק שהוא לא יכול היה לצלוח את ההליך, אחרת למה הוא התפשר?
שרית יהודאי: אוקיי, זה עדיין תשעה מתוך כלל ההחלטות וגם יכול להיות.
מאיר דוד: לא, זה לא בהכרח שההחלטה לא הייתה נכונה.
מאיר דוד: יכול להיות שהיה אפשר לעשות איזון אחר, הרבה פעמים הפשרה מביאה את בית הדין לעשות איזון בין שני הצדדים על אף שההחלטה היא לא בהכרח שגוייה.
עאידה תומא סלימאן: אני בינתיים, אני אמרתי את ההערה שלי על אף שלא ידעתי מי המערער.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהמערער יכול להיות שהמערער הוא המעסיק.
עאידה תומא סלימאן: לא בהכרח שזה העובד.
מאיר דוד: נכון, זה שני הצדדים.
מאיר דוד: המערערים זה שני הצדדים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני אומרת שהתגובות, כאילו הפשרה הזו מעידה על מצב שבו מישהו חשב שאם הוא ימשיך בהליך בבית המשפט הוא לא בהכרח יגיע למה שהוא רוצה, אז הייתה פשרה.
שרית יהודאי: נכון וגם יכול להיות שערעורים על סירובים התקבלו והוגשו.
עאידה תומא סלימאן: אז זה מה שאני אומרת.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני אומרת, יכול להיות שהמעסיק בעצמו ערער.
עאידה תומא סלימאן: לא בהכרח שהעובד.
עאידה תומא סלימאן: ערערה.
שרית יהודאי: זה נכון.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, שקף אחרון או לפני האחרון?
עאידה תומא סלימאן: חייבים לעשות את זה מהר כי אני חייבת לצאת אם יש אחרים שגם רוצים לדבר.
שרית יהודאי: אחד לפני האחרון.
שרית יהודאי: אוקיי, פה אנחנו רואים שמבחינת התלונות של עובדות.
מאיר דוד: אז בואי אני אגיד את זה מהר.
מאיר דוד: קיבלנו 30 פניות, מתוכן בכ-20 הצלחנו לסיים ולהחזיר את העובדות לעבודה ולסגור את הסיפור מול המעסיק עוד לפני שבכלל היה צריך לעשות אכיפה, בעשר פניות הנותרות המעסיק סירב להחזיר את העובדת, הפנייה ירדה לאכיפה, קיבלו עיצומים וסנקציות ואנחנו נמשיך לעקוב אחרי הדברים האלה.
מאיר דוד: רק דבר אחרון אני אגיד, אנחנו עושים איזה שהוא סקר.
מאיר דוד: אנחנו לוקחים את כל העובדים והעובדות שסירבנו לתת בעניינם היתר ואז אנחנו עושים עליהם מעקב, לראות אם באמת המעסיק מיישם את ההיתר הזה או לא מיישם את ההיתר הזה והיו לנו מספר מקרים שהמעסיק לא יישם את ההחלטה שלנו ואנחנו עושים גם הליכי אכיפה, גם במפרעה ולאחר שהוא קיבל סירוב.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שקודם כל, אתם יודעים מה?
עאידה תומא סלימאן: בגלל שאין זמן ואנחנו בלחץ של זמן אסור לנו להמשיך את הישיבה אחרי השעה 11:00.
עאידה תומא סלימאן: אז אני אתן עכשיו לעו"ד אסנת זיו מ"אית"ך – מעכי" ואם יהיו עוד מי שירצו להתייחס אני אתן לפני שאני מתייחסת לדו"ח ומסכמת ביחד.
עאידה תומא סלימאן: עו"ד אסנת בבקשה.
אסנת זיו: תודה רבה על הוועדה ועל ההזדמנות לדבר.
אסנת זיו: רציתי לשאול, אנחנו פשוט הגשנו יחד עם הקליניקה לנשים בכלכלה בקשה בעצם להארכת מועד לתוקף הוראת השעה, שקבעה בעצם הקפאה של ה-60 ימים המוגנים של עובדות שיוצאות לחל"ת ובעצם רציתי לשאול משום שלא קיבלנו שום התייחסות, למרות ששלחנו כמה פניות בנושא וכמובן שתוקף הוראת השעה פקעה בסוף חודש דצמבר 2021 ורציתי לקבל התייחסות נקודתית לעניין הזה, היות שברור שאנחנו במצב שמחייב את המשכה של הוראת השעה הזו ואת המשך ההגנה על נשים בתקופה זו.
מאיר דוד: אז דבר ראשון לשמחתנו אין היום מודל חל"ת ואנחנו שמחים על כך.
עאידה תומא סלימאן: אין מה?
מאיר דוד: מודל חל"ת.
אסנת זיו: אין מודל חל"ת אבל יש חל"תים.
מאיר דוד: יש ולכן אנחנו לא חושבים שצריך להתקין הוראת שעה כזאת, שתעודד את הנושא של החל"תים.
מאיר דוד: אם נגיע למצב שכזה שוב פעם אנחנו נחדש את הוראת השעה.
מאיר דוד: היום אנחנו לא נאשר החל"תים האלה אם אין לזה הסכמה מלאה של שני הצדדים וזה לא משהו שהוא בשוליים.
מאיר דוד: היום כבר לא מגישים את הבקשות לחל"תים כי אנחנו לא במודל הזה והעובדות לא יקבלו דמי אבטלה היום במידה והן יצאו לחל"תים וזה ברור וזה מובן.
מאיר דוד: עכשיו, אם ז חל"ת שהעובדת מבקשי כי זה לבקשתה, אז אין פה סיבה להרחיב עכשיו את ההגנה.
מאיר דוד: בגלל שאין מודל חל"ת כרגע ואין את העניין של החל"ת הגורף הזה, אנחנו לא חושבים שזה נכון עכשיו להתקין הוראת שעה או להאריך אותה או את התוקף שלה.
מאיר דוד: הכוונה שלנו זה מינימום וכמה שפחות להתעסק עם החל"תים האלה, הכוונה שלנו שתהיה יציבות.
אסנת זיו: אנחנו ביקשנו ואני רק אגיד שאנחנו לא קיבלנו שום התייחסות, זו ההתייחסות הראשונה.
מאיר דוד: אני מתנצל אם לא קיבלתם ואתם תקבלו התייחסות.
אסנת זיו: אנחנו הוצאנו שתי פניות, אפילו פנינו לוועדה לקידום מעמד האישה על מנת לקבל התייחסות וזה, מבחינתי בכל מקרה זה לא.
מאיר דוד: אז אסנת אני מתנצל אם לא קיבלת התנצלות אנחנו נבוא אליכם עם התנצלות כתובה, בסדר?
אסנת זיו: לא, רק על מנת שנוכל באמת גם להגיב לזה בצורה שמכבדת ורצינית.
אסנת זיו: להגיד שלא מוחל מודל חל"ת זה דבר אחד ולהגיד שהמציאות יותר חזקה זה דבר אחר.
מאיר דוד: אין שום בעיה.
מאיר דוד: באמת, נקווה שלא נצטרך להגיע שוב למודלים של חל"תים.
מאיר דוד: אנחנו באמת רוצים שהיציבות במשק תישאר ושלא נגיע לשם.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שהייתי רוצה לשמוע את דעתכם בבעיה שעלתה בדיון אצלי בנושא של מה שפעם היו קוראים לו "חל"ת מוצדק לנשים אחרי לידה" ואני הגשתי הצעת חוק ועכשיו משרד האוצר מבין את הצורך בחל"תים מוצדקים לנשים אחרי חופשת לידה.
מאיר דוד: את מדברת למשל על הרופאות לדוגמא.
עאידה תומא סלימאן: על המתמחות, זה יכול להיות גם אנשים אחרים.
מאיר דוד: עמדתינו הייתה שזה מוצדק ושצריך לאפשר למוסד לביטוח הלאומי כן את השיקול לצעד הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהמשרד אצלכם תמך בהצעת החוק שהבאתי.
עאידה תומא סלימאן: אבל הייתי, במקרה כזה למשל שאמנם זה לא מצוין בחוק בדיוק, אבל זו אחת מהפגיעות בזכויות של נשים עובדות כאשר שינו את החוק של החל"תים והוציאו אותם.
מאיר דוד: את צודקת.
מאיר דוד: זה שינוי של חוק הביטוח הלאומי.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה אז לראות אתכם כמערך אכיפה ואמונים על שמירה על זכויות הנשים בתקופה הזו ולהשמיע את הקול לפני שאני הייתי צריכה להגיש את הצעת החוק ולנהל את המלחמה הזו.
מאיר דוד: אז דבר ראשון אני אמרתי שהנושא הזה לא היה ידוע לנו שבוטל באופן חד צדדי האישור הזה לביטוח הלאומי עד שהוא צץ ואנחנו מיד תמכנו בזה ואנחנו אמרנו שזה משהו שנכון יהיה לעשות.
מאיר דוד: לנו בחוק אין איזו שהיא סמכות להתיר את זה או משהו, להגיד "אוקיי, אם היה לנו את זה אז היינו תומכים בזה גם" ולכן אנחנו חושבים שכן.
עאידה תומא סלימאן: אבל אתם סוג של "מערכת הגנה" שיוצרה במדינה כדי להגן על זכויות העובדות בתקופה הזאת של החיים.
מאיר דוד: נכון ופה מהרגע הראשון תמכנו ואנחנו עדיין תומכים בכך שכשהחל"ת מוצדק צריך לאפשר אותו, יש מיליון סיבות והיה שיקול דעת טוב לביטוח הלאומי, הם ידעו להפעיל אותו וצריך להמשיך עם זה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה היה צעד שהוא, אני לא יודעת.
עאידה תומא סלימאן: למרות שזה צף בדיונים, אני חייבת להגיד לכם.
עאידה תומא סלימאן: כאילו, לאחר מכן כשביררתי התברר לי שכאשר דנו בהצעת החוק שביטלה את הנושא של החל"ת הגורף ואמרו שזה יפגע בחל"ת המוצדק והביטוח הלאומי דיבר על זה ובכל זאת התעקשו לבטל.
מאיר דוד: נפלאות דרכי האוצר.
עאידה תומא סלימאן: נפלאות דרכי האוצר, כן.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שבעבר כל הנושא של האכיפה אני התעקשתי עליו הרבה ולצערי הרב ראיתי תמיד שהצד הזה בעבודה שלכם הוא לא, לא מגיעים אליו בכובד משקל ואתם, רוב העבודה שלכם מתמקדת בעניין של ההיתרים, נכון?
עאידה תומא סלימאן: מה, האם יש שינוי?
מאיר דוד: אז אנחנו שמנו לעצמינו כמה יעדים גם השנה הזאת ואחד מהם הוא לקחת אכיפה יזומה בתחום הזה, בסדר?
מאיר דוד: אחד הצעדים זה שגם אנחנו ניפגש עם הביטוח הלאומי ונקבל מהם נתונים של פיטורין – כאלה שאנחנו לא ידענו עליהם, שלא הגישו לנו עליהם היתרים על מנת שנעשה עליהם פיקוח ייזום.
מאיר דוד: דבר נוסף זה לקחת מבקשות שהגיעו אלינו ומהיתרים שבדקנו, גם אם היתרנו וגם אם סירבנו – לעשות אכיפה יזומה ולראות איך המעסיק הזה ממשיך להתנהל אל מול העובד ואל מול עובדים אחרים גם.
מאיר דוד: אנחנו כן נגביר את האכיפה בתחום הזה.
מאיר דוד: הדבר הנוסף שעשינו גם בזכות חלק מההתעקשות שלך, עשינו את הסקר הזה שנקרא "סקר סירובים", אנחנו פונים לעובדות באופן ייזום ואומרים להן.
עאידה תומא סלימאן: ".
עאידה תומא סלימאן: כחלק מההתעקשות שלך.
עאידה תומא סלימאן: ."
מאיר דוד: כן, כן.
מאיר דוד: את אישה עקשנית וזה בסדר וזה כל הכבוד לך.
מאיר דוד: אז לקחנו את זה ואנחנו יוצרים איתם קשר ואומרים להם "..
מאיר דוד: תספרו לנו מה הייתה ההחלטה – ביקשנו לסרב, לא קיבלו את החל"ת, לא אישרו אותו, מה עשו איתכם, או לא אישרו לכם את הפיטורין ומה כן עשו..
מאיר דוד: " וככל שהעובדות האלה מספרות שאכן, לא מימשו כלפיהן את ההיתרים אנחנו נעשה שם אכיפה ואנחנו עושים.
מאיר דוד: אנחנו נגביר את האכיפה הזאת השנה יותר, הקצינו לנו כמה יעדים להגביר ואני מקווה שיהיה לנו גם יותר בסיס נתונים.
מאיר דוד: אחת הבעיות המרכזיות פה זה איזה שהוא בסיס נתונים, מי פוטר ואיפה על מנת שנוכל לגשת.
מאיר דוד: נקווה שנצליח להדביק את הפער הזה מול המוסד לביטוח לאומי.
עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות המאוד רווחות במדינה, זה הסנכרון בין המערכות השונות.
עאידה תומא סלימאן: כאשר מטפלים בתופעה מסוימת ואני רואה שהיא משלבת כמה משרדים ביחד, או כמה זרועות ביחד יש חוסר סנכרון.
מאיר דוד: נכון, המערכות לא מדברות.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, המידע קיים אצל המוסד לביטוח לאומי ואמנם הביטוח הלאומי שייך היום למשרד אחר, אבל אני הייתי רוצה.
מאיר דוד: אנחנו נפעל אבל, אנחנו נפעל כן לשתף פעולה.
מאיר דוד: יש לנו שיתופי פעולה עם המוסד לביטוח לאומי בכל מיני נושאים ואנחנו נקדם את זה השנה גם על הנושא של פיטורי נשים, על מנת שנוכל לעשות שם אכיפה יזומה.
עאידה תומא סלימאן: אני, השאלה שלי גם כן אם אתם מתכננים ואתם אני רואה גם שהיה לכם עומס ואני תמיד הבנתי שהמחלקה שלכם היא לא מחלקה שיש בה הרבה תקנים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא איך התמודדתם עם הלחץ הזה ?
עאידה תומא סלימאן: האם קיבלתם תקנים נוספים?
עאידה תומא סלימאן: האם אתם עכשיו, כאשר מוסיפים, לא מוסיפים אלא מגלים מחדש את הנושא של האכיפה שאתם צריכים לעשות, האם אתם מקבלים איזה שהן תוספות בתקנים?
מאיר דוד: אז, אני לא יודעת את קמת היום אופטימית מידי.
מאיר דוד: את יודעת הרי שבתקנים אף פעם לא מקבלים תוספת.
מאיר דוד: מה שעשינו זה לקחנו תקני אכיפה – פיקוח והסתנו אותם לטובת הסיוע בעבודת נשים.
מאיר דוד: זה המקור, הכל מאותו המאגר.
מאיר דוד: לקחנו את השמיכה, חילקנו אותה אחרת וזאת על מנת לתת את המענה שיותר בעיני דחוף לתת לגביו מענה.
עאידה תומא סלימאן: זה לא עניין של אופטימיות, זה עניין של להוציא את התשובות הנכונות.
מאיר דוד: אז אני אומר את האמת, אני שם את האמת על השולחן ולהיפך, לא רק שלא היה זה אלא שגם היו קיצוצים של תקנים.
מאיר דוד: המצב לא משתפר.
עאידה תומא סלימאן: קיצוצים?
מאיר דוד: כן, בכל משרדי הממשלה היו קיצוצים, גם בזרוע העבודה היו לא מעט קיצוצים.
מאיר דוד: כרגע לא קיבלנו תקנים נוספים, דרשנו תקנים נוספים וכרגע לא קיבלנו תקנים נוספים.
עאידה תומא סלימאן: אפשר לדעת כמה קיצוץ היה לכם דווקא במחלקה?
מאיר דוד: אני אבדות את הנושא ואנחנו נשיב לוועדה, בסדר?
מאיר דוד: כמה תקנים קוצצו.
מאיר דוד: כי היה בסך הכל בכל זרוע העבודה, היו קיצוצי תקנים.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שאתה יודע, לא יכול להיות.
מאיר דוד: לא יודע בדיוק להגיד לך.
מאיר דוד: לא, את המספר המדויק אני לא יודע.
מאיר דוד: אני אבדוק ואני אשיב.
עאידה תומא סלימאן: לא יודעים?
מאיר דוד: אני אבדוק ואשיב בדיוק, בסדר?
עאידה תומא סלימאן: אז אני רוצה לדעת קודם כל כמה קיצוץ היה לכם ואם הקיצוץ הזה הוא רוחבי באותה המידה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אם המחלקה לא נפגעה יותר ממחלקות אחרות.
מאיר דוד: אז אני אומר, לא המחלקה של עבודת נשים ולא המחלקות שמתעסקת ברישויים – שתיהן לא נפגעו.
מאיר דוד: מי שנפגע בסופו של דבר אלו תקני פיקוח ותקני אכיפה, זה רק האכיפה.
מאיר דוד: המחלקה הזאת לא רק שלא נפגעה, היא גם קיבלה ממני עוד מכל כוח האדם שהיה כביכול.
עאידה תומא סלימאן: אז אני, בעיניי זו פגיעה.
עאידה תומא סלימאן: כי חלק מהתפקיד של, זה לא לעבוד למען המעסיקים שרוצים היתרים על מנת לפטר, אלא לאכוף את החוק ולהגן על העובדות.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שבדיקת ההיתרים זה חלק מההגנה על העובדות.