GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: היא לא מדברת על מסמך והיא לא מדברת על הפורומים, היא מדברת על ראשי הרשויות המקומיות שפנו.
דוד קלדרון: אני אישית לא נתתי שום תגובה, נכון, זה מצד אחד, אבל אני חושב שהמשרד שלי כן, לפחות לכסייפה.
דוד קלדרון: אני יודע, יש איזה מכתב אחד של כסייפה שכן קיבלו מענה, אפשר לבדוק את זה.
נסרין אבו כף: אני אשמח, תודה רבה.
דוד קלדרון: אני חושב שכן נתנו תשובה כל שהיא.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שכבודו אין לו תשובה ספציפית בעניין לשכות התעסוקה, ואני יכולה להבין אם זה מונח על שולחנה של השרה שאת התשובות צריך לקבל מדרג יותר גבוה.
עאידה תומא סלימאן: אבל, יש לנו ממשרד הכלכלה בזום נציגה, גל יעקובי מנהלת תחום בכיר בחברה הערבית.
גל יעקובי: שלום.
עאידה תומא סלימאן: יש לך מה לחדש לנו בנושא?
גל יעקובי: תראו, אנחנו מכירים וגם סיירתם אצלנו, גם היינו אצלכם בוועדה שבוע שעבר.
גל יעקובי: אני באמת יכולה לחדש, אני חושבת שאנחנו לא מחכים לחומש על מנת להתחיל לעבוד בכמה רמות.
גל יעקובי: כן, אני חושבת שרגע צריך להגיד שהצורך של החברה הערבית היום הוא צורך אדיר גם לגברים, גם לנשים, גם לצעירים וגם למבוגרים.
גל יעקובי: אני אודה שגודל הצרכים ועומקם מצריכים איתנו עבודה מאומצת הרבה יותר, אנחנו כן שמים דגש בחודשים האחרונים דווקא על מנת לפתח מענים גם לצעירים.
גל יעקובי: אנחנו מכירים את כל העניין של פשיעה ואלימות בחברה הערבית, וזה כן לוקח חלק מהפוקוס שלנו לטובת האוכלוסייה- - -
עאידה תומא סלימאן: גל, אנחנו את היריעה הרחבה מכירות ושמענו אותם, אני רוצה אם יש לך תשובה ספציפית בעניין לשכות תעסוקה שאמורות להיפתח, שש לשכות התעסוקה?
גל יעקובי: אז לגבי לשכות התעסוקה, זה לא בטווח שלנו, שירות התעסוקה נמצא תחת השרה ולא תחת המשרד, אתם בטח מכירים את העניין הזה.
גל יעקובי: אני כן יכולה להתייחס לכמה דברים- - -
עאידה תומא סלימאן: שנייה, אני לא מבינה, מה זאת אומרת נמצא תחת השרה ולא תחת המשרד?
עאידה תומא סלימאן: למה לא כל המשרד תחת השרה?
גל יעקובי: שירות התעסוקה היא רשות סטטוטורית אחרת, משרד הכלכלה לא נמצא תחת מנכ"ל, אלא רק תחת השרה.
גל יעקובי: זו חלוקה בירוקרטית.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אני צריכה לקבל תשובה או ממנכ"ל רשות התעסוקה או מהשרה עצמה?
גל יעקובי: כן.
עאידה תומא סלימאן: גל, האם יש לכם תוכניות חדשות בעניין תעסוקת נשים ערביות בדואיות ספציפית לאחר הקורונה?
גל יעקובי: כמובן שכל הקורונה מאוד מאוד השפיעה על כל הפעילות שהייתה שנתיים האחרונות.
גל יעקובי: הן היו שנתיים קשות, נגיד שמרכזי ההכוון פעלו לאורך כל התקופה, אבל עם קשיים כמובן שאין אינטרנט ואי אפשר להיפגש פיזית.
גל יעקובי: אנחנו הפכנו את כל הקורסים לקורסים מקוונים, אבל עם קושי מאוד רבה בגלל העניין הזה של תשתיות האינטרנט.
גל יעקובי: אבל, כן לאורך הזמן היו כן מקרים שאנחנו יכולים לעשות פעילויות יותר פרונטליות, ועכשיו גם אנחנו מחדשים שוב את כל הפעילויות הפרונטליות שלנו ומנסים לתת כמה שיותר תוכניות מכוונות ומותאמות לאוכלוסייה, אם זה אומר קורסים ממש בכפרים לא מוכרים, אם זה אומר קורסים בשכונה עשר ברהט.
גל יעקובי: כלומר, להגיע לאוכלוסייה ולתת את השירות איפה שיכולים לקבל את השירות, גם מבחינת הכשרות מקצועיות וגם מבחינת כישורים ומיומנויות, כל הדברים האלה אלו דברים שאנחנו מנסים לתת בתוך הקהילה עצמה.
גל יעקובי: אני אגיד שמתוך תקציבי החומש, למרות שהחלטת ממשלה טרם עברה, אנחנו כן עובדים יחד עם המפעילים שלנו, על מנת לראות איזו הרחבה של השירותים צריך לתת, ובתוך זה אנחנו גם מבקשים מהמפעילים שלנו כל הזמן להתייחס אחרת לאוכלוסייה הבדואית ולראות אילו שירותים צריך להגמיש ואילו שירותים צריך להרחיב ולבחון מחדש את הפעילות שלנו בהקשר הזה.
גל יעקובי: הייתה פה איזו שהיא התייחסות לזה שההכשרות המקצועיות בשנתיים האחרונות לא היו מספיק הכשרות מקצועיות, אני מסכימה לחלוטין.
גל יעקובי: לא היו מספיק הכשרות מקצועיות, אנחנו רוצים לעשות יותר הכשרות מקצועיות.
גל יעקובי: השנתיים האלה היו מאוד מאוד קשות מבחינת מיצוי הפוטנציאל של כל הפעילות שאנחנו יכולים לעשות, אבל אנחנו עם הפנים קדימה, גם מבחינת הכשרות, גם מבחינת כישורים ומיומנויות וגם מבחינת השמות ועבודה קדימה.
גל יעקובי: נמצא איתנו גם מוסא אלקריני, שהוא גם המנהל מחוז של הדרום בתכנית ריאן- - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אנחנו נתייחס לתוכניות העתידיות, כי את האמת, הצהרות כלליות על התוכניות לא מספקות אותי, מי שמכיר אותי.
עאידה תומא סלימאן: אני ארצה לדעת תוכניות יותר מפורטות איך אתם מתייחסים, כי גם לדבר על סיפוק מקומות עבודה, כאשר אנחנו יודעים שלא עושים משהו.
עאידה תומא סלימאן: אני ארצה לדעת מאיפה יבואו מקומות העבודה שינתנו בדרום, האם יש תכנית ברורה לייצור מקומות עבודה או האם יש תכנית ברורה איך להחזיר את הנשים שעבדו לפני הקורונה ועכשיו הן לא נמצאות.
עאידה תומא סלימאן: אז, אנחנו נתייחס בישיבה אחרת.
אורלי אלמגור-לוטן: יעזור לנו רק לקראת הישיבה הזו, שאת הבקשה שג'רי שלחה להם ב-30 בדצמבר בנושא הזה, אז הם גם יענו לנו.
אורלי אלמגור-לוטן: אם אפשר לנצל את הבמה הזו.
עאידה תומא סלימאן: שמעת גל?
עאידה תומא סלימאן: היא שאלה אם אפשר לספק את התשובות למרכז הממ"מ, על מנת שנוכל להתקדם בדיונים שלנו?
גל יעקובי: ממש בדיוק עכשיו עונים לממ"מ.
גל יעקובי: אני אגיד, אנחנו כרגע בצוות שני אנשים, והממ"מ והוועדה המכובדת למעמד האישה, אנחנו עושים את המקסימום שלנו כדי לענות- - -
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת בצוות שני אנשים?
גל יעקובי: כרגע מבחינת עובדי מדינה שנמצאים בתחום של תעסוקה בפזורה הערבית אנחנו שני עובדים.
עאידה תומא סלימאן: ואחר כך שואלים למה לא מתקדמים בנושא הזה ולמה אנחנו מדשדשים במקום.
עאידה תומא סלימאן: מי שרוצה לקדם נושאים, אמור לשים משאבים כולל משאבי אנוש שיעסקו בנושא הזה, ולצערי הרב זה לא מה שקורה.
שמואל דוד: אפשר מילה?
שמואל דוד: אני אגיד את זה בפשטות, אנחנו בשנת 2019 מצאנו בצורה ברורה שישנו משבר וירידה משמעותית.
שמואל דוד: בינואר 2020 שלחנו מכתב לראש הממשלה, דאז, לשר הכלכלה, אלי כהן, למנכ"ל משרד העבודה הורווחה, אביגדור קפלן, המכתב הזה עדיין לא נענה- - -
עאידה תומא סלימאן: אני מתארת לעצמי שגם לא יענה.
עאידה תומא סלימאן: אחד מהם לא נמצא עכשיו.
שמואל דוד: אבל היום אנחנו מבינים למה הוא לא נענה, כי מספר ההשמות שבוצעו בשנת 2019, בגלל החלפת מפעילים ובגלל סיבות אחרות, שלא נכנס לכל הרשימה, ירד בשלושים אחוז.
שמואל דוד: ירד משבעת אלפים ארבע מאות חמישים ושתיים לחמשת אלפים 2014, התקציב ירד מארבעים וחמישה מיליון ולעשרים ותשעה מיליון, שזה אפילו יותר משלושים אחוז.
שמואל דוד: התקציב של מרכזי ריאן, שמיועד לקדם השמות ותעסוקה.
שמואל דוד: המשמעות הברורה היא ששנת 2019 הייתה שם חצי עבודה ולא סיפרו לנו על זה ולא התייחסו לתלונות שלנו, לכן אני מאוד מוטרד שאומרים שמתישהו יישלחו את התשובות, זה דבר אחד.
שמואל דוד: דבר שני, אנחנו מסתכלים על מה שקרה ב-2020 וב-2021, אנחנו מסתכלים בראייה הארצית, ומבקר המדינה כותב על זה דוח מאוד מפורט ומאוד ברור, תחת הכותרת של טיפולה של מדינת ישראל בקורונה, ואומר לנו, שלמשל, מספר ההכשרות בשוברים ירד מאלפים מאתיים עשרים ושבע, בשנת 2019, לשבע מאות עשרים ושש בשנת 2020, מספר ההכשרות בשוברים ירד בשלושים ושניים אחוז, יש ירידות דומות מאוד גם בתאריכים האחרים.
שמואל דוד: עכשיו, אנחנו כשביקרנו ביחד ברהט, קיבלנו נתונים במצגת מאוד נאה גרפית, אבל כשהסתכלנו על הנתונים יותר בפרטים אנחנו מצאנו, אל"ף, ששבעים ואחד אחוז מהמשתתפים הם בני שמונה עשרה עד עשרים ושש, כלומר, ההשמות התרכזו, בניגוד למה שהוועדה הזו התכוונה ובניגוד למה שההכוונה של הדברים הייתה.
שמואל דוד: היא התרכזה בגילאים הצעירים, באנשים שאחוז המשכילים בהם יותר גבוה, ההשכלה שלהם משופרת.
שמואל דוד: שישים ושישה אחוז מהמשתתפים הם רווקים, זה לא מה שמאפיין את האוכלוסייה הבדואית, ברור שזו אוכלוסייה צעירה.
שמואל דוד: תשעים אחוז מהמשתתפים סיימו לפחות שתיים עשרה שנות לימוד, כלומר רק פחות מעשרה אחוז, תשעה אחוזים הם מתחת שתיים עשרה שנים ופחות, שזה אומר אחוז מאוד גבוה מהאוכלוסייה בכלל ובראייה מגדרית אחוז מכריע מהנשים, מחוץ למשחק בכלל או כמעט מחוץ למשחק.
שמואל דוד: עכשיו, חמישים ושבעה אחוז מהמשתתפים הם משתתפות, הן נשים, שזה משמח, אבל זה היה אמור להיות האוכלוסייה לא של הצעירות שמשתחררות מהאוניברסיטה ומחפשות עבודה, אלא אוכלוסיות אחרות.
שמואל דוד: כלומר, הלכו לחפש את הכסף איפה שיש אור ולא איפה שיש צורך אמתי ומצוקה כללית.
עאידה תומא סלימאן: זה משפר את התוצאות.
שמואל דוד: משפר את הנתונים והזכיין יכול להמשיך לעבוד.
שמואל דוד: עכשיו, בטיוטת החלטת הממשלה הקודמת אנחנו מצאנו שנאמר במפורש, שייבדקו את הזכיינים בתוך שנה ויבררו אם הם מספקים את הסחורה, בטיוטה האחרונה הסעיף הזה נעלם.
שמואל דוד: אנחנו קוראים להחזיר את הסעיף הזה, כי הוא מאוד מאוד חשוב.
שמואל דוד: אנחנו חושבים שהזכיינים האלה צריכים לספק את הסחורה, ואם הם לא מספקים את הסחורה, אלא מספקים תעסוקה רק לעצמם ולעובדיהם, אז יש בעיה.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, שמוליק.
עאידה תומא סלימאן: מעוז ביגון מנהל אגף חינוך מבוגרים, משרד החינוך, בבקשה אדוני.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שתביא לנו נתונים יותר ברורים, מאשר הצהרות כלליות.
מעוז ביגון: אז באמת אני אתייחס לנושא שאני אמון עליו במשרד החינוך, מה שפעם היו קוראים לו ביעור הבערות, השלמת השכלה.
מעוז ביגון: המוטיב הכי משמעותי המנבא תעסוקה הוא כמובן ההשכלה, ככל שרמת ההשכלה גבוהה יותר, ככה גם התעסוקה היא מתקיימת וגם ברמת שכר גבוהה יותר וזה מה שאנחנו אחראים עליו במשרד החינוך.
מעוז ביגון: אבל, לפני שהאדם נהיה בוגר ובודקים מה רמת ההשכלה שלו צריך לטפל גם בילדים הקטנים יותר, בעצם מלידה ועד גיל שמונה עשרה.
מעוז ביגון: חברה שלי ממשרד החינוך נמצאת עכשיו בזום, היא תציג קודם כל את הנתונים עד גיל שמונה עשרה, ואני אציג את כל הנתונים מגיל שמונה עשרה והלאה.
נג'וא עבאס: צהריים טובים לכולם, תודה לכולם.
נג'וא עבאס: אני אציג בבריף קצר מה שמערכת החינוך במחוז דרום מטפלת באופן ישיר וגם באופן עקיף בכל מה שקורה לנושא של תעסוקת נשים, ובכלל בכל הנושא של המגדר.
נג'וא עבאס: אז, אני אתחיל בגיל הרך ושם יש לנו תכנית שנקראת "הד החיים" במסגרת תכנית הד החיים, אנחנו מפעילים מאה קבוצות בשנה, בעיקר אימהות, אנחנו מנסים גם לגייס אבות, אבל עיקר העבודה היא עם אימהות שהן מקבלות שלושים שעות סדנאיות- - -
איימן עודה: לא, שנייה, אני לא מעוניינת עכשיו לשמוע, זה נשמע מוזר שאני אומרת את זה, אבל אני לא מעוניינת לשמוע עכשיו על תוכניות בעניין שוויון מגדרי.
איימן עודה: אני רוצה לשמוע את מה שקשור בתעסוקת נשים, זה הנושא של הדיון שלנו.
איימן עודה: אם יש לכם עניין, למשל, אחד מהדברים שדובר עליהם זה העניין של חינוך כיתות השלמת השכלה.
מעוז ביגון: אני אתייחס לזה.
איימן עודה: כן, אבל לא תוכניות, סדנאות וכו'.
איימן עודה: למשל, תגידו לי גם כן בעניין מעונות היום שהיום תחת אחריות שלכם, זה אחד החסמים ביציאת נשים למקומות עבודה, מה אתם מתכננים בנושא הזה של מעונות היום?
נג'וא עבאס: אם יורשה לי, אני אגיד רק שני משפטים ואז אני אעביר- - -
עאידה תומא סלימאן: בכייף, בבקשה, זו הייתה הכוונה, נתתי לך זכות דיבור.
נג'וא עבאס: אני אגיד לך מה האני מאמין בכלל שלי באופן אישי וגם של בכלל של החינוך.
נג'וא עבאס: ברגע שאישה יושבת והיא עוברת איזו שהיא סדנה שמעצימה אותה ומסייעת לה לפתרון בעיות בתוך הבית לדיאלוג עם בן זוג שלא מרשה לה לצאת לשוק העבודה, איך להתמודד עם בעיות של ילדים, בעצם הכל משפיע על הכל.
נג'וא עבאס: אני יכולה להגיד באופן ישיר, משפיע על תעסוקת בנות, ובכיתות יא' עד יב' אנחנו מפעילים את תכנית "חינוך לקריירה", שם אנחנו מלמדים אותם לעבור ראיון עבודה, ראיון קבלה לאקדמיה, קבלת החלטות.
נג'וא עבאס: אנחנו חושפים אותם לשוק העבודה, מה הדרישות של שוק העבודה היצע מול ביקוש.
נג'וא עבאס: כמובן, בנוסף, אנחנו יודעים שאחד החסמים של האישה הבדואית לצאת לשוק העבודה הוא בעצם מבנה המשפחה, שהוא מבנה פטריארכלי ובתוך השיח הזה והכבוד- - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא עוד לא מכירה שום חברה אחרת שיש בה מבנה לא פטריארכלי, אין חברה אנושית כזו.
נג'וא עבאס: אוקיי.
נג'וא עבאס: נוסיף לזה גם השפעה של מנהגים ומסורת וכל מה שאנחנו, פה אנשי הדרום- - -
עאידה תומא סלימאן: לא, אני חושבת שהשיח הזה שמדבר, אם עכשיו בלשכות התעסוקה, יש עליה בדורשות העבודה הבדואיות, למרות שהן מחכות שנה שלמה על מנת לקבל עבודה, זה אומר החסמים הם הרבה יותר מעבר לה, אם בן זוג או אבא נותן לה לעבוד או לא.
עאידה תומא סלימאן: החסמים הם מבניים יותר, אם מדברים על מחסור בכישרונות או אוריינות דיגיטלית מה אתם עושים בנושא הזה, על מנת לעזור להם להשתלב יותר, אם זה אחד החסמים הקיימים?
עאידה תומא סלימאן: אם אחד החסמים הקיימים הוא מחסור במעונות היום, שכאשר האישה לא יודעת איפה לשים את התינוק לפני שהיא יוצאת לעבודה, אז מה נעשה בנושא הזה?
עאידה תומא סלימאן: האם יש תכנית ברורה לפתוח מעונות יום, לשלב את הילדים?
עאידה תומא סלימאן: פעם אני הצעתי שדווקא התשלום או החלק של המשפחות בתשלום על מעונות יום, דווקא על מנת לעודד את הנשים, תורידו את הסכום הזה מהאחריות, החלק של המשפחות.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, יש מכלול צעדים מבניים שצריך לעשות ועל זה הייתי רוצה לדעת.
עאידה תומא סלימאן: לחכות לשינוי חברתי, אנחנו נאיץ את השינוי החברתי דרך עבודה מושכלת.
מעוז ביגון: אנחנו נתייחס לתוכניות שאנחנו מפעילים.
מעוז ביגון: כמו שאמרתי, הנושא של ההשכלה והשלמת ההשכלה הוא גורם משמעותי מאוד במוביליות חברתית, וגם בהתייחס למה שדיברו על האוריינות הדיגיטלית והאם אנחנו הולכים למקומות של האור או המקומות היותר מאתגרים, אנחנו מתעסקים באמת במי שלא גמר שתיים עשרה שנות לימוד או עשר שנות לימוד.
מעוז ביגון: הנתונים מראים, אני מדבר מהנתונים של הלמ"ס, שם לא מצאתי את הפילוח בין החברה הבדואית לחברה הערבית, אבל באופן כללי, חמישים אחוז מאלה שלא גמרו שתיים עשרה שנות לימוד הם מהחברה הערבית, אז אפשר לגזור מזה כמה מהבדואים.
מעוז ביגון: אבל, אם החברה הערבית היא עשרים אחוז מכלל האוכלוסייה, והם תופסים נתח של חמישים אחוז מאלה שלא גמרו את השתיים עשרה שנות לימוד, אז זה מעיד על עצמו בפני עצמו.
מעוז ביגון: מה אנחנו עושים בחברה הבדואית ספציפית, אז אנחנו פתחנו בתשפ"א ארבע קבוצות לימוד שתיים ברהט, אחת בחורה ואחת בשגב שלום.
מעוז ביגון: אנחנו מדברים על כעשרים ומשהו תלמידים בכל קבוצה להשלמת תשע שנות לימוד ושתיים עשרה שנות לימוד.
מעוז ביגון: הצלחנו להשתחל איך שהוא לתקציב להחלטת הממשלה הקודמת, מצאנו שם יתרת תקציב שלא נוצלה.
מעוז ביגון: אנחנו הרבה פעמים יודעים שיש החלטות ממשלה וכמה מתוך זה הם מנצלים.
מעוז ביגון: אז, מצאנו שלושה מיליון שקלים שלא נוצלו ורצנו לדבר הזה והגשנו בקשה, קיבלנו את התקציב ופתחנו עכשיו, בתשפ"ב, עשרים ואחת קבוצות לימודים, שאנחנו מדברים למעלה מארבע מאות תלמידים.
מעוז ביגון: פה אנחנו מדברים על תלמידות, כי רק קבוצה אחת של גברים נפתחה ועשרים קבוצות של נשים בדרום גם ברהט, בחורה, בשגב, בתל שבע, ערערה, נווה מדבר, כסייפה ואל קסום.
מעוז ביגון: זאת אומרת, בכל הרשויות שאנחנו עובדים מולן, פתחנו לפחות קבוצה אחת, ברהט שלוש קבוצות, בכסייפה שלושה קבוצות וכו' נפתחו עכשיו בתקציב ייעודי של החלטת הממשלה הקודמת, נשארה שם יתרה.
מעוז ביגון: אנחנו הגשנו בקשה גם להחלטת הממשלה הקרובה של חמש מאות חמישים לעוד תקציב של שלוש מיליון.
מעוז ביגון: אנחנו יודעים שיש צורך בדבר, אנחנו מכירים את הנפשות הפועלות.
מעוז ביגון: בנוסף, עוד דבר שעשינו הוא שנפגשנו עם סמנכ"ל של רשות התעסוקה, אמרנו לו יש לך אנשים מובטלים, תבדוק אצלך מי החסם שלו להיקלט בשוק התעסוקה, זה שאין לו שתיים עשרה שנות לימוד, שהיום לכל מכרז הכי פשוט של שומר או לא יודע מה, כל דבר הכי קטן הוא חייב את התעודה הזו.
מעוז ביגון: יצרנו איתם, שהם משלמים מתוך - - - קורונה שהיה להם, אנחנו כמובן הפדגוגיה, אנחנו הרגולציה של הדבר הזה.
מעוז ביגון: בשגב שלום פתחנו קבוצה באמצעות שירות התעסוקה ובאחריות שלנו החינוכית, ועוד תשע קבוצות נוספות באמצעות שירות התעסוקה- - -
עאידה תומא סלימאן: מה אין לי עשר קבוצות חדשות, שהן מעבר לעשרים ואחת שאתם- - -
מעוז ביגון: עשר זה הארצי, מתוכן אחת כבר נפתחה בשגב שלום בנובמבר 2021, ובתקציב של רשות התעסוקה יש עוד עשרים קבוצות שטרם נוצלו.
מעוז ביגון: זאת אומרת, בפוטנציאל אנחנו יכולים לפתוח עוד קבוצות באמצעות תקציב של שירות התעסוקה, מעבר לתקציב שיש לנו.
מעוז ביגון: רק לצורך הפרופורציה, כלל הארץ, החברה היהודית והחברה הערבית, מקבלות בשנה לטובת השלמת השכלה שלוש נקודה שתיים מיליון שקל, ואם נתנו רק השנה שלוש מיליון שקל למגזר הבדואי, שאנחנו יודעים שהרוב זה לנשים, זאת אומרת רק קבוצה אחת נפתחה לגברים, כל השאר זה לנשים.
מעוז ביגון: היתרון הוא שאנחנו לא מביאים אותן לבאר שבע או לרהט, אלא אנחנו נותנים להם את זה במקום עצמו, כי אנחנו מכירים את היבטי התחבורה הציבורית.
מעוז ביגון: הדבר הזה הוא מאוד משמעותי, והוא מוביל בסופו של דבר למוביליות חברתית משמעותית.
עאידה תומא סלימאן: מה עם האוריינות הדיגיטלית?
מעוז ביגון: אז בתוך הקורסים שאנחנו נותנים, שאנחנו אומרים השלמת השכלה יש מודולה שלמה של אוריינות דיגיטלית.
מעוז ביגון: אנחנו מלמדים גם תגבור בשליטה בשפה העברית, אנחנו מלמדים גם מחשבים, גם מתמטיקה וכו', אבל יש גם מודולה שלמה של אוריינות דיגיטלית.
מעוז ביגון: כמובן, שראינו כמה יש חוסר באוריינות דיגיטלית, אנחנו מתמקדים בדבר הזה ביתר שאת, על מנת שהדבר הזה יגרום- - -
עאידה תומא סלימאן: אז בזמן נתון זה, כמה אנשים נמצאים בהשלמת- - -
חנאן אלסאנע: אני גם אשמח לקבל תשובה.
מעוז ביגון: אז בזמן נתון זה יש לנו תוך כדי הלימודים כבר שמונים וארבע נשים שלומדות ועוד ארבע מאות עשרים וחמש שמתחילות עכשיו את הלימודים בכל הרשויות שהזכרתי קודם.
מעוז ביגון: עכשיו, הפוטנציאל הוא הרבה יותר גדול, אנחנו יודעים שיש צורך.
עאידה תומא סלימאן: מדובר על כחמש מאות נשים?
מעוז ביגון: כן, חמש מאות נשים.
איימן עודה: אוקיי, מצויין.
מעוז ביגון: גם בשנה הבאה, אם תאושר הבקשה שלנו לחמש מאות חמישים, יהיו עוד קבוצה של כארבע מאות עד חמש מאות נשים נוספות שיוכלו להשתלב בהשלמת ההשכלה.
חנאן אלסאנע: אני רוצה רק לדעת איפה הנתונים האלה מפורסמים, כי אנחנו שלחנו אליכם מחודש יוני מכתב חופש מידע על מספר כיתות השלמת השכלה ועד היום לא קיבלנו מענה, וגם הגשנו בקשה ליועמ"ש וגם לא קיבלנו מענה.
חנאן אלסאנע: נשמח לדעת היכן ניתן לקבל את הנתונים, חוץ מעכשיו מבעל פה, איפה זה מפורסם?
מעוז ביגון: אז קודם כל, אני יכול לתת לך את זה עכשיו וגם במייל מסודר.
חנאן אלסאנע: אשמח, כן.
חנאן אלסאנע: שלחנו לכם מכתב- - -
שמואל דוד: אני לא רוצה שנעבור על הנקודה הזו בשתיקה.
שמואל דוד: אנחנו שלחנו מכתב ב-9 ביוני 2021 מכתב מאוד מסודר, וביקשנו אינפורמציה גם על התקציבים, גם הקבוצות וגם על דברים אחרים.
שמואל דוד: מכתב מאוד מסודר על פי החוק, כל מה שצריך, יש לכם שלושים יום לענות אם אתם מקבלים את הבקשה או דוחים את הבקשה.
שמואל דוד: אנחנו היום ב-28 בפברואר, כלומר עברנו שמונה חודשים ולא קיבלנו עד היום.
שמואל דוד: פנינו ליועץ המשפטי לממשלה כדי לקבל תגובה.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אני יודעת שזה מקומם, שכאשר לא עונים לבקשות כאלה, יש חוק שמחייב את עובדי המדינה כן להתייחס לבקשות כאלה בתוך זמן נקוב.
עאידה תומא סלימאן: הייתם יכולים גם כן לעשות עם זה משהו.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, לוועדה פה אין לה את הסמכות מאשר יותר בעניין מוסרי, לנזוף בפומבי במשרד שלא סיפק את התשובות.
עאידה תומא סלימאן: אבל, אני מאוד מצפה שלאחר הדיון הזה, גם לוועדה אנחנו נקבל את זה מוסדר, אבל גם הם יקבלו תשובה מסודרת וכתובה לשאלות שלהם, שהם כבר שמונה חודשים מחכים להם.
מעוז ביגון: אז, קודם כל אתה צודק וגם דיברתי טלפונית עם המנכ"לית שלכם פעמיים- - -
עאידה תומא סלימאן: לא, בואו, אל תעשו לי עכשיו סולחה.
עאידה תומא סלימאן: אמרתי את מה שאמרתי, אתה תספק להם את התשובות וזהו.
מעוז ביגון: מקובל.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מתקבל על הדעת שבקשת מידע תשב שמונה חודשים במשרד ולא תהיה עליה תשובה, צריך לענות.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה מכביד לפעמים עליכם כעובדים, אבל זה מה שהחוק אומר.
שמואל דוד: לא, אני חושב שהארגונים הגיע הזמן שייקחו את משרדי הממשלה לבית המשפט על זה שהם לא מקיימים את החוק.
עאידה תומא סלימאן: אני מכירה ארגונים שכבר עשו את זה.
עאידה תומא סלימאן: אולי כאשר יהיו מוצפים בתביעות כאלה, אז ישכילו לתת את התשובות יותר מוקדם.
עאידה תומא סלימאן: איתנו מוסא אלקריני, מנהל מרחב ריאן דרום.
עאידה תומא סלימאן: אומנם הייתי רוצה לשמוע יותר על התוכניות שלכם, מר מוסא.
עאידה תומא סלימאן: בדיונים הבאים כאשר נתייחס לתוכניות של פתרון הבעיות הללו, אבל עלה פה הניתוח שעשה שמוליק לנתונים שקיבלנו כאשר היינו בביקור אצלכם, אולי תרצה להתייחס לזה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רציתי להשאיר את זה בלי התייחסות.
מוסא אלקריני: שלום לכולם.
מוסא אלקריני: תודה עאידה על הובלת הנושא, אין ספק שזה נושא מאוד משמעותי, במיוחד עבור החברה הבדואית וגם בכלל בחברה הערבית.
מוסא אלקריני: אני אתייחס לנקודות שהעלה שמוליק, אני חושב שהנתונים שאתה העלית הם נתונים שהם קצת לא מותאמים על פי המציאות שיש לנו, גם נתונים שאנחנו יכולים להציג.
מוסא אלקריני: בשנת 2021, כיום שאנחנו נתנו מענה בסביבות ששת אלפים משתתפים, אני יכולה להגיד ששישים אחוז שזה מתייחס לנשים, במיוחד במציאות של משבר קורונה, החברה הבדואית היחידה שבאמת שילמה מחיר בצורה מאוד משמעותית, ששחררו אותם ממקומות תעסוקה, במיוחד של נשים.
מוסא אלקריני: כיום הצלחנו לאט לאט להחזיר את הנשים האלה למקומות התעסוקה, אפילו שילבנו אותן במקומות אחרים, אפילו משרות יותר איכותיות.
מוסא אלקריני: אנחנו מדברים בסביבות שלושים אחוז במשבר של קורונה, שהאבטלה הייתה באחוזים הכי גבוהים בכלל הארץ, במיוחד בדרום.
מוסא אלקריני: להגיע לאחוז כזה הוא דבר מאוד משמעותי.
מוסא אלקריני: שלושים אחוז, אפילו יותר- - -
עאידה תומא סלימאן: שנייה רק, מוסא.
עאידה תומא סלימאן: בעצם הנתונים ששמענו מלשכת התעסוקה אומרים שיש עליה בדרישות עבודה של שלוש עשרה אחוז מהתקופה שלפני הקורונה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, יש יותר נשים שדורשות עבודה, סביר להניח שחלק הן נפלטו בתקופת הקורונה, אני לא יודעת איך אפשר לעשות את זה, אבל אולי כדאי שאנחנו נבקש מלשכת התעסוקה פילוח, כלומר לבדוק כמה מאלה שאתם החזרתם לעבודה- - - אתה מדבר על שלושים אחוז שהחזרתם, שלושים אחוז מתוך כמה?
מוסא אלקריני: שלושים אחוז, יש לנו שלושת אלפים חמש מאות משתתפות, שלאו דווקא הגיעו למטרה של השמה, של להשתלב בהשמות, אלא חלקן רצו ללמוד עברית, אוריינות דיגיטלית, קורסים של הכשרות.
מוסא אלקריני: האחוז שאנחנו ניסינו לשלב אותן, הוא בסביבות של שלושים אחוז השמתי.
מוסא אלקריני: אבל, הנושא הוא לא בעניין של אחוזים, אנחנו לא רוצים לדבר מבחינה טכנית.
מוסא אלקריני: אוקיי, יש לנו ששת אלפים, יש לשירות תעסוקה עוד שמונת אלפים, יש לנו עשרים אלף דרישות עבודה בחברה הבדואית.
מוסא אלקריני: השאלה היא מה המקומות, האפשרות ומה השירותים הקיימים, אזורי תעשייה ומפעלים, מה התשתיות הקיימות.
מוסא אלקריני: העניין הוא לא לחבר את הנושא לנושא טכני שיש לנו אחוזים.
מוסא אלקריני: כיום החברה הבדואית עוברת עשור של שנים, שכל הזמן אנחנו באים ומציגים את הנתונים המספריים, אבל מה נעשה באזורי תעשייה בכסייפה, מה נעשה באזורי תעשייה בכלל החברה הבדואית.
מוסא אלקריני: החברה הבדואית כיום נמצאת כמו בית מלון, אנשים ישנים בתוך הבתים שלהם ויוצאים לעבוד בקריית גת, באופקים, במקומות מאוד רחוקים.
מוסא אלקריני: חשוב לי להעלות את הסוגיה הזו, היום אין תוכניות ייחודיות עבור החברה הבדואית לפתוח אזורי תעשייה שיכולים גם לתת תמריצים למפעלים, שיכולים לקלוט נשים לעבוד.
מוסא אלקריני: האישה הבדואית שגרה בקסר א-סיר והיא צריכה לצאת בשעה שלוש בבוקר ולעבור כל מיני תחבורה ציבורית עד שתגיע לקריית גת, זה בלתי אפשרי, זה לא קיים.
מוסא אלקריני: היכולת שלנו במרכזי ריאן לנסות באמת להתגבר על חסמים, כמו עניין של יזומות של נשים.
מוסא אלקריני: כיום אנחנו פתחנו תוכניות מותאמות בתוך החברה הבדואית אצל הנשים, מאמנות כושר, מאמנות שחייה, צילום, אלו דברים שאנחנו יכולים לתת להן את כל הכלים.
מוסא אלקריני: אבל, אם נסתכל בראייה של מקרו לעוד עשר שנים, אנחנו נמשיך באותם נתונים, אם לא תיעשה עבודה מקיפה בתוכנית החומש בחברה הבדואית ולפתח מסה של מפעלים, יזמות של מפעלים, תמריצים למפעלים שיכולים באמת לתת מקומות תעסוקה לנשים.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שננסה לבדוק בדיונים הבאים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפגשנו בסיור שהייתי, ואתה מכיר שאני מאלה שדוגלות בפיתוח היצע של מקומות עבודה ושהמדינה אחראית לעשות את זה בכל מיני תוכניות, כי בסופו של דבר, מה שקורה היום הוא שיש ביקוש, עובדה, אפילו הנתונים של הרשויות מראים שיש ביקוש מצד הנשים, הן רוצות לעבוד, אבל אין היצע של מקומות עבודה, ועל זה צריך לעבוד.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נבדוק מול המשרדים מה הם מתכננים על מנת לפתח את התחום הזה.
עאידה תומא סלימאן: אליאור בר סמנכ"לית אסטרטגיה תנועת אור.
אליאור בר: תודה רבה.
אליאור בר: אנחנו בעצם מקדמים מהלך, חזון להפוך את הנגב והגליל להיות מרכזי חיים חדשים בישראל.
אליאור בר: אנחנו מבינים שהאוכלוסייה הערבית, הבדואית בנגב היא בעצם הבסיס לצמיחה הכלכלית והאיכות חיים של כל תושב במדינה.
אליאור בר: אני חושבת שזה ההבדל רגע בתפיסה, אנחנו לא מדברים על שוויון הזדמנויות או צמצום פערים, אלא באוכלוסייה הזו כממש מנוע צמיחה לאומי.
אליאור בר: אנחנו עשינו בשנה, שנתיים האחרונות עבודה מאוד מעמיקה על שוק התעסוקה בכלל בעולם ובישראל, מגמות ותחזיות.
אליאור בר: אנחנו מבינים שאחד מהאתגרים הגדולים הוא בעצם חיבור כלל האוכלוסיות לשוק התעסוקה.
אליאור בר: אחד הדברים שמצאנו, וזה כן עלה פה גם בדיון, דיברו על הכשרות, אבל אני רגע ארחיב את זה לכל העולם של המיומנויות הרכות, מה שנקרא- - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני יכולה להתערב?
עאידה תומא סלימאן: הדיון הוא מאוד ממוקד.
עאידה תומא סלימאן: הדיון ממוקד בעניין תעסוקת נשים ערביות בדואיות, אני מבקשת לצלול לנושא אם יש לך מה להציע לנו, כי אי אפשר לקחת עכשיו הרצאה מקיפה בנושא של מיומנויות רכות ודברים אחרים.
אליאור בר: בסדר גמור.
אליאור בר: אז כן, בעצם אני רגע מדברת על התפיסה הגדולה, אבל בסופו של דבר, אנחנו קראנו פשוט ליוזמות, לפתרונות בעצם יזמיים לעולם הזה של תעסוקה ותעסוקת נשים.
אליאור בר: בעצם איתרנו חמש יוזמות שעוסקות בשוק התעסוקה, ומתוכן יוזמה אחת שעוסקת באותן מיומנויות רכות לחברה הערבית.
אליאור בר: אנחנו גם עושים עבודה ברהט שמתעסקת באוריינות דיגיטלית של האוכלוסייה ואוכלוסיית הנשים בעיר רהט.
אליאור בר: בעצם בסופו של דבר אנחנו, בכל הפרויקטים ביחד דואגים למימון של מעל מיליון שקל לעולמות האלה של תעסוקת גם נשים בנגב ובגליל.
אליאור בר: אני הייתי שמחה פה לשיתוף פעולה עם כל אחד ממי שלוקח חלק בוועדה הזו, בהיבט של סיוע בקידום של אותן יוזמות.
אליאור בר: ברהט אנחנו מממנים כשבע מאות חמישים אלף שקלים לפתרונות האלה- - -
עאידה תומא סלימאן: שבע מאות מה?
אליאור בר: שבע מאות חמישים אלף שקלים לפתרונות של אוריינות דיגיטלית ברהט, שבעצם אחד מקהלי היעד הגדולים בתהליך הזה הוא הנשים ברהט ובסביבה.
שמואל דוד: רק שאלה טכנית קטנה, מתוך ארבעים ושניים העובדים שלכם כמה הם ערבים?
אליאור בר: כרגע אנחנו מחפשים לגמרי עובדים ומנהלים מכל האוכלוסיות, אנחנו מפרסמים גם ברים שבהם אנחנו עובדות, עובדים ועובדות.
אליאור בר: אנחנו לגמרי מזמינים עובדים מכל המגזרים לקחת חלק- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל לא ענית על השאלה.
שמואל דוד: מתוך ארבעים ושניים עובדים שלכם כמה הם ערבים?
אליאור בר: אז, אני עונה אפס והמטרה שלנו- - -
עאידה תומא סלימאן: אה, כי לא אמרת אפס בהתחלה.
עאידה תומא סלימאן: אמרת שפונים, אבל לא אמרת שאפס מתוכם.
אליאור בר: לצערי הרב מאוד.
אליאור בר: אבל, אנחנו כן עושים תהליכים בהיבטים של ועדות השקעות בתחומים האלה, וכמובן שהאוכלוסייה הבדואית ברהט ויזמים מהאוכלוסייה הערבית לוקחים חלק בתהליכים שאנחנו מקדמים.
אליאור בר: עכשיו אני רוצה רגע להתייחס קדימה, כי זה גם מאוד מאוד רלוונטי, העבודה הבאה שלנו בתחום התעסוקה בעצם הולכת להתמקד בעולם של תעסוקה בהיבט המרחבי ובכל אחת מהאוכלוסיות גם בנגב וגם בגליל.
אליאור בר: אני מזמינה גם כן את כל מי שמשתתף כרגע בוועדה או שמכיר מישהו שרוצה לקחת חלק, אז לגמרי מוזמנים.