GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי לוי סקופ: באותו רגע החלטנו שנקים את קיר המלחינות, יצרנו קשר עם דוקטור אדית זק מומחית בינלאומית לנושא מוזיקה, שוויון מגדרי במוזיקה, הקמנו קיר מלחינות, יזמנו השקת אמנה לקידום תרבות שוויונית שגם כבוד שר התרבות קרא לרשויות להצטרף לאמנה הזו ששותפים ושותפות לה 20 ארגונים ברמה הארצית.
עדי לוי סקופ: ומה קרה השנה בפועל בתחרות נושפים שהסתיימה לפני שבוע וחצי?
עדי לוי סקופ: בתחרות הזו הצלחנו להגיע לשוויון בנערים והנערות המתמודדים והמתמודדות בתחרות, הגענו לשוויון בצוות השיפוט, הבאנו פעם ראשונה מנצחת- בר אבני, שהיא בוגרת הקונסרבטוריון, היא המנהלת האמנותית המוזיקלית של תזמורת באייר.
עדי לוי סקופ: הצלחנו בעצם לעשות מהפכה אמיתית כתוצאה מזה שהשקנו קיר, קיבלנו אינסוף פנות מנערות שבאות להתמודד שהן עברו דרך קיר המלחינות, הן ראו שיש להן זכות להיות שם, הגישו מועמדות וביקשו להתחרות.
עדי לוי סקופ: זאת אומרת הזכות הזו משפיעה, אצלנו בכפר-סבא בשנה אחת עשינו מהפכה.
עדי לוי סקופ: אז כל מי שטוען וטוענת שזה בסך-הכל שם, שזה בסך-הכל כיכר, ככה הנערות רואות את היכולת שלהן להיות שוות, וזה העתיד שלנו.
עדי לוי סקופ: אז זו התשובה שלנו בכפר-סבא ואנחנו נשמח לתמיכה בכל הנושא של תיקון החקיקה על מנת שלא נהיה תלויות ברוב של שני שליש במועצת העיר, מאוד מורכב וקשה, רוב רגיל זה מספיק, גם ככה זה מורכב.
עדי לוי סקופ: תודה רבה לכן.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, באמת תודה על האופטימיות הזו שאת שידרת לנו.
עאידה תומא סלימאן: כן, מר יוסף שמחון, רצית להוסיף משהו.
יוסף חיים שמחון: כן.
יוסף חיים שמחון: חבל שחברת הכנסת נעמה כבר לא כאן.
יוסף חיים שמחון: אני יכול לומר שאני בשיח מול לשכת המנכ"ל ולשכת השרה בבחינה להוציא כזה מכתב של הנחיה לרשויות.
עאידה תומא סלימאן: אז בסדר.
יוסף חיים שמחון: או של מקומות חדשים, או שינוי גנרי, או גם וגם וגם, אנחנו על זה.
עאידה תומא סלימאן: טוב, אני מודה לכולכם.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שבעיני היום אני יכולה להגיד שאני מכריזה שאנחנו, הוועדה, מעכשיו פותחת במצע שכולו מטרתו היא להנכיח את הנשים במרחב הציבורי.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מתחילים בעניין של שיום.
עאידה תומא סלימאן: לא ניתן להעלים, או להדיר, או למחוק, את הנשים ואת ההיסטוריה שלהן ואת התרומה שלהן, אם זה במכוון, כאשר עושים את זה במכוון ואנחנו יודעים, שלצערי, זה עדיין קיים במחוזות מסוימים, ואם זה בלא מכוון בצורה בלתי מודעת.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו רוצות להיות חלק מהתודעה הציבורית, אנחנו רוצות לתת לצעירות ולילדות דוגמאות לנשים שאפשר להזדהות איתן ואפשר דרכן להבין ששוויון הוא משהו שצריך להתכוון אליו ולשים לו מדדים.
עאידה תומא סלימאן: וכשאני אומרת מדדים אני חושבת שהגיע הזמן גם כבית המחוקקים, לפתוח בסדרה של חקיקה.
עאידה תומא סלימאן: היום קיבלתי כמה אפשרויות שאפשר להכניס לתוך החוק, כולל העניין של הרכב ועדות השמות.
עאידה תומא סלימאן: זה אי אפשר להפקיר את הזירה הזו, מי שקובע את השמות בעצם קובע את המציאות שראינו עד עכשיו, שבה הנשים נעלמות מהתמונה.
עאידה תומא סלימאן: לכן צריך קודם כל שיהיו נשים בתוך המקום שמקבל את ההחלטות, וכך נוכל לקדם את הדברים בצורה יותר טובה.
עאידה תומא סלימאן: ראינו כאשר יש נשים במועצות המקומיות שרוצות לקדם את הנושא, אם זה יועצות, אם זה חברות מועצה, אנחנו מקדמות בצורה יותר טובה.
עאידה תומא סלימאן: הדבר השני, זה גם עניין הכנסת מבני הציבור גם כן לאחריות של הוועדות, וגם חיוב הוועדות בלפחות בשמות החדשים שהם נותנים, חיוב באחוז של נשים שלא יורדים מתחתיו- חמישים אחוז בכל השמות החדשים.
עאידה תומא סלימאן: ואני לא במקרה מתייחסת לשמות חדשים, כי יש הרבה שמות שצריך לתת.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו בעניין של שינוי שמות גנריים, שמות ניטרליים מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה מחייב מהלך גדול, ואני קוראת גם לקבינט השוויון המגדרי לקחת את הנושא הזה על עצמם, וגם לשרת הפנים חברת הכנסת איילת שקד, או שהיא לא חברת כנסת, לא חברת כנסת, השרה איילת שקד לקחת על עצמה את הנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: זו אחת הדרכים להפוך את ההצהרה שהיא מחויבת לשוויון מגדרי, למשהו אופרטיבי.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אישה עומדת במשרד הפנים, יש לה את היכולת לבוא ולהצהיר איתנו בוועדה על מהלך ארצי שבו היא מעודדת ומנחה את ראשי הרשויות המקומיות כן להתחיל בהחלפת השמות הניטרליים האלה לשמות של נשים.
עאידה תומא סלימאן: ככה אפשר לסגור את הפער שנוצר לאורך השנים בתקופה יותר קצרה, ואפשר לעשות את זה.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו בעניין של מאגר השמות המוצע שדיברת עליו, היוזמה של חבר הכנסת איתן גינזבורג, אני גם אפנה אליו אבל בעיקר אפנה גם כן לשרה.
עאידה תומא סלימאן: יש צורך בהצעת חוק שכל מאגר כזה מחויב גם כן באחוז מסוים של שמות של נשים ומגוון של נשים, וזה חייב להיות חלק מהתהליך.
עאידה תומא סלימאן: בעניין המהלך הארצי להחלפת השמות, אנחנו גם נרצה בוועדה לעקוב אחרי המהלך הזה ונבקש אחר-כך דיווחים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם כן אולי באמת הגיע הזמן לבקש חובת דיווח מהרשויות המקומיות, על כל השמות באופן שנתי שהם נותנים.
עאידה תומא סלימאן: זה דבר חשוב.
עאידה תומא סלימאן: יש פה בעצם מכלול של הצעות אופרטיביות שאפשר דרכן לתקן את המעוות, ולהנכיח את הנשים ושמות נשים במרחב הציבורי, לתת דוגמה של מה זה שוויון מגדרי במרחב הציבורי וברשויות המקומיות.
עאידה תומא סלימאן: וכפי שאמרתי, אני מתחייבת, כל עוד אני יושבת הראש של הוועדה הזו, שהוועדה תקח על עצמה את הפרוייקט הזה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נרצה באמת לאמץ את הרעיון שהביא מר עדן פוקס בהחלפת השמות למען הוגנות מגדרית, ואנחנו לא נוותר.
עאידה תומא סלימאן: אלה משאבים תקראו להם רוחניים, תקראו להם מה שאתם רוצים, אלה משאבים שמגיע לנו כנשים גם ליהנות מהם, להיות חלק מהם ולהטביע את חותמנו עליהם.
עאידה תומא סלימאן: ולכן אנחנו נוביל את זה דרך גם פגישות עבודה, דרך פניה לשרות האחראיות, ודרך מעקב צמוד לעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה של קידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-28 בפברואר 2022 ואנחנו היום בנושא תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.
עאידה תומא סלימאן: לפני שאנחנו פותחים את הישיבה אני חייבת להגיד שגם בכנסת העשרים וגם בכנסת העשרים וארבע, פתחתי את הסיורים של הוועדה לקידום מעמד האישה.
עאידה תומא סלימאן: הסיור תמיד היה בנגב שקשור בנושא של תעסוקת נשים ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: זה אחד הנושאים שאני חושבת שצריך לתת לו את תשומת הלב המרבית, גם בגלל המצב הקיים מבחינת אחוזי תעסוקה נמוכים במיוחד מבין כלל התת קבוצות באוכלוסייה או בין אזרחי מדינת ישראל.
עאידה תומא סלימאן: האישה הערבייה הבדואית, בין היתר, סובלת מהרבה דברים, אבל גם מאחוזי תעסוקה מאוד נמוכים.
עאידה תומא סלימאן: אני אומרת סובלת, כי בעיניי, הזכות לעבודה היא זכות מאוד בסיסית, כי זה לא רק מההיבט המאוד חשוב מהזכות של כל אישה לממש את עצמה, להתפתח, להשיג, להישגיות, אלא בחברה שסובלת מעוני ומצבים כלכליים וחברתיים מאוד בעיתיים.
עאידה תומא סלימאן: הזכות לעבודה היא בעצם זכות לקיום, זכות על מנת להרוויח את פת הלחם ואת האפשרות של לתמוך במשפחה ואת האפשרות של כל המשפחה וכל החברה להתפתח.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לדבר על התפתחות של חברה, התקדמותה ותנופה בתוך חברה כאשר מנטרלים חמישים אחוז מהחברה ומוציאים אותה מכלל האפשרות של השגת הון וגם משאבים שישרתו את החברה, וזה המצב לאורך שנים רבות.
עאידה תומא סלימאן: האישה הערבייה הבדואית עומדת מול חסמים מאוד מאוד קשים.
עאידה תומא סלימאן: אולי היום לא נפרט יותר מדי בנושאים את החסמים או כן נעשה, אבל ברור שכאשר מדברים על תעסוקת נשים ערביות באופן כללי, מדברים על מסגרות יום לילדים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על חסם של עניין התחבורה הציבורית, אנחנו מדברות על חסם של היצע של מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אז, תכפילו את זה פי שלוש, כאשר אנחנו מדברות על נשים ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: כמעט התשתית הבסיסית שמאפשרת, שכל מדינה מאפשרת להסתמך עליה אצל האזרחים, כמעט לא קיימת בצורה מאוד ברורה בנגב.
עאידה תומא סלימאן: הגיע הזמן, באמת כמו שהתמקדנו בכנסת העשרים והגענו למסקנה שאי אפשר שכל משרד לבד יעסוק בנושא, אלא צריך לשלב ולבנות תכנית כללית.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלאחר השנתיים שהיה בהן, הכנסת לא עבדה כמו שצריך.
עאידה תומא סלימאן: הגעתי למסקנה שצריך לחזור ולבדוק מה קורה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו אחרי שנתיים של קורונה שפגעו קשות גם באוכלוסייה באופן כללי, באזרחי המדינה ובאזרחיות המדינה, אבל גם בין הנשים היהודיות, הן נפגעו מהקורונה יותר מאשר כל אחד.
עאידה תומא סלימאן: בנוסף, מבחינת תעסוקה ואפשרויות תעסוקה יותר מהגברים היהודים, עכשיו אנחנו מדברים על עוד קבוצה שהיא הרבה יותר מוחלשת, בואו נבדוק מה קרה בשנתיים האחרונות עם הנשים, איפה אנחנו עומדות היום, על מנת לחשוב בצורה טובה איך אנחנו מתכננות את העיקר.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך אנחנו נתחיל להיכנס לפרטי הפרטים, אבל ביקשתי מהממ"מ כן לכתוב סדרה, אנחנו חשבנו לכתוב קודם כל מסמך, בקשתי מחקר על מצב תעסוקת נשים ערביות והתברר שאי אפשר.
עאידה תומא סלימאן: מרוב שיש מה להגיד בנושא, אנחנו נתחיל היום בנשים ערביות בדואיות בנגב והלאה אנחנו נעסוק בנושא בהיבט יותר רחב של נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: ג'רי אלמו קפיטל, את כתבת את המסמך ואת תציגי אותו, נכון?
ג'רי אלמו-קפיטל: תודה רבה.
ג'רי אלמו-קפיטל: הנתונים שאני אציג עכשיו לקוחים, כמו שיושבת הראש אמרה, ממסמך גדול שכתבנו עבור הוועדה.
ג'רי אלמו-קפיטל: הנושא הוא תעסוקת נשים ערביות בדגש על תעסוקת נשים בדואיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: החלק הראשון מסדרת מסמכים שאנחנו כותבים עבור הוועדה.
ג'רי אלמו-קפיטל: רק חשוב לציין, שבכל הקשור לאוכלוסיית הבדואים בנגב, ככלל בסטטיסטיקה הרשמית הם נכללים בתוך החברה הערבית הכללית או בתוך האוכלוסייה המוסלמית.
ג'רי אלמו-קפיטל: לצורך המסמך ביקשנו להפריד אותם מתוך האוכלוסייה הערבית הכללית, ואנחנו מתייחסים בעצם לאוכלוסיית המוסלמים בדרום בתור האוכלוסייה הבדואית.
ג'רי אלמו-קפיטל: אנחנו מתייחסים כן ליושבי הפזורה וכן ליושבי יישובי הקבע- - -
עאידה תומא סלימאן: ג'רי, אני רק רוצה להבין, את רוצה להגיד לי שישנה חלוקה בנתונים גם במשרדים השונים על פי מוסלמים ונוצרים, כך שיכולתם להפריד?
ג'רי אלמו-קפיטל: יש משרדי ממשלה שעושים את ההבחנה הזו, אבל תלוי.
ג'רי אלמו-קפיטל: מה זה מוסלמים ונוצרים?
ג'רי אלמו-קפיטל: ערבים נוצרים, ערבים מוסלמים?
ג'רי אלמו-קפיטל: כן.
אורלי אלמגור-לוטן: אני ראש צוות בממ"מ, בלמ"ס, שזה מקור הנתונים העיקרי, ישנה חלוקה על פי דת של הערבים בארץ, אז יש ערבים מוסלמים ויש ערבים נוצרים.
אורלי אלמגור-לוטן: הבדואים, כמו שג'רי אמרה, נספרים בתוך האוכלוסייה מוסלמית, זאת אומרת אין קטגוריה נפרדת, בהמשך לשאלתך.
אורלי אלמגור-לוטן: יש עניין, מכירים את זה טיפה יותר טוב ממני של הסטטיסטיקה לגבי האוכלוסייה הבדואית בנגב, שהיא לא עד הסוף- - -
עאידה תומא סלימאן: ואז כאשר מנתחים את הסטטיסטיקה הזו, כאילו אתם מוציאים על מנת לדעת מה קורה בנגב?
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אתם מוציאים את האוכלוסייה הערבית המוסלמית בנגב.
אורלי אלמגור-לוטן: כן, למרות שזה לא אחד לאחד.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מאה אחוז.
אורלי אלמגור-לוטן: זה לא מאה אחוז- - -
עאידה תומא סלימאן: כי יש כאלה מהצפון שמעתיקות מקום מגורים, שהם לא בדואים.
אורלי אלמגור-לוטן: נכון, אנחנו יודעים וכתבנו את זה בתוך המסמך.
אורלי אלמגור-לוטן: זה לא אחד לאחד, כתבנו את זה בפנים, אבל כאשר מנסים לקבל איזה שהוא אומדן של נתונים לגבי האוכלוסייה הבדואית בנגב, זה האומדן שמקובל להשתמש בו.
אורלי אלמגור-לוטן: אי אפשר לעבוד לפי ישובים, בגלל שאז את לא מקבלת את הנתונים של הפזורה.
אורלי אלמגור-לוטן: אז, כרגע, עם כל המגבלות של זה זה האומדן שמקובל לעשות, ואנחנו יודעים שהוא לא חף מבעיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: הנתונים במסמך הועברו לנו בשני גופים שונים, שירות התעסוקה והלמ"ס.
ג'רי אלמו-קפיטל: בניגוד לנתוני הלמ"ס שהם בעצם נשענים על סקר כח אדם על פי דיווח של הנשאלים והנדגמים, נתוני שירות התעסוקה הם יותר נתונים מנהליים והם כוללים את כל מי שפנה מאחת מלשכות שירות התעסוקה על מנת לקבל מענה- - -
עאידה תומא סלימאן: שבינתיים מכמה לשכות תעסוקה יש בישובים הערביים בנגב, מאחת.
אורלי אלמגור-לוטן: נכון.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת אחת, אני מתעסקת בנושא ויש החלטות להקים עוד חדשות, רק במרכז הכלכלה פתאום החליט שהוא רוצה לקבוע קריטריונים חדשים, אחרי שפיזרו ובנו לשכות בכל ישוב של שלושת אלפים נפשות בנגב, עכשיו רוצים לקבוע קריטריונים לחדשים.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים, עבר הדד ליין שהיו צריכים למסור את ההמלצות על הקריטריונים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר חודשים מחכים שידונו בזה, על מנת לדעת אם יקימו לשכות תעסוקה בישובים הערביים בנגב.
שמואל דוד: אני יועץ משתי"ל.
שמואל דוד: מנכ"ל שירות התעסוקה כתב לנו ואמר שבפברואר 2021 הם עשו תהליך אסטרטגי שקבע קריטריונים.
שמואל דוד: מתברר שקביעת קריטריונים לוקחת שנה.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, אני במעקב גם בשאילתות וגם בדיבורים עם המשרד.
עאידה תומא סלימאן: הם קבעו בפברואר והיו צריכים ביולי כבר לתת את ההמלצות, ולפני חודש עדיין לא הגישו את ההמלצות של הקריטריונים.
עאידה תומא סלימאן: את הנושא הזה, לצערי, אני עוקבת אחריו ואני מקבלת את התשובות האלה.
עאידה תומא סלימאן: כן, ג'רי תמשיכי.
ג'רי אלמו-קפיטל: טוב, אז אמרנו שנתוני הלמ"ס נשענים על סקר כוח אדם ועל הדיווח של הנדגמים.
ג'רי אלמו-קפיטל: בהתחשב בעובדה שבפזורה קשה לדגום את האוכלוסייה, אז צריך לקחת את הנתונים בזהירות המתבקשת.
ג'רי אלמו-קפיטל: נתחיל עם המסמך עצמו, המסמך מחולק לשני חלקים מרכזיים.
ג'רי אלמו-קפיטל: החלק הראשון מתייחס לתקופה של לפני הקורונה, פה בעצם בחנו את נתוני תעסוקת הנשים הערביות והבדואיות לפני משבר הקורונה.
ג'רי אלמו-קפיטל: החלק השני מתייחס לתקופה של לאחר התפרצות מגפת הקורונה וההשפעה של משבר הקורונה על תעסוקת נשים ערביות בדואיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: נתחיל עם נתונים כלליים, בשנת 2010 התקבלה החלטת ממשלה מס' 1994 שקבעה יעדי תעסוקה לשנת 2020 לקבוצות אוכלוסייה שונות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בהתייחס לנשים הערביות, נקבעו יעדי תעסוקה לשתי קבוצות גילאים שונות, לקבוצות גלאי העבודה העיקריים, שזה גילאי עשרים וחמש עד שישים וארבע, נקבע יעד של ארבעים ואחת אחוז.
ג'רי אלמו-קפיטל: כמו כן, לצעירות בנות עשרים, עשרים וארבע, נקבע יעד של ארבעים ושתיים אחוז.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בתרשים מצד שמאל, שמוקף באדום, שבשנת 2019 שיעור התעסוקה בשתי הקבוצות לא הגיע ליעד, כאשר הפער היה בקרב הצעירות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בשנת 2019 שיעור התעסוקה של הנשים הצעירות עמד על שלושים אחוז, כאשר היעד היה ארבעים ושתיים אחוז.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, הסטטיסטיקה הזו ב-2019 גרמה לקרוא לכל המשרדים, להושיב אותם ביחד ולבקש תכנית מפורטת, כי היה ברור שהם לא מגיעים ליעד והם לא מצליחים למנף את זה בצורה נכונה.
ג'רי אלמו-קפיטל: חשוב לציין בהקשר הזה, שכחלק מתכנית החומש לאוכלוסייה הערבית, בהחלטת ממשלה מס' 550, נקבעו יעדי ביניים, גם יעדי התעסוקה לגילאי העבודה העיקריים לנשים בגילאי עשרים וחמש עד שלושים וארבע והיעד שנקבע היה ארבעים ושישה אחוז.
ג'רי אלמו-קפיטל: לא נקבעו יעדים נפרדים לאוכלוסייה הבדואית, נקבעו יעדים לכלל האוכלוסייה הערבית, וממה שאנחנו יודעים- - -
עאידה תומא סלימאן: שגם לא הגענו אליהם.
ג'רי אלמו-קפיטל: ממה שאנחנו יודעים אמורה להתקבל החלטת ממשלה נפרדת בהתייחס לאוכלוסייה הבדואית.
ג'רי אלמו-קפיטל: אולי צריך לבדוק שם אם יהיה יעד תעסוקה לגבי הנשים הבדואיות.
עאידה תומא סלימאן: טוב, כאשר בדקנו את העניין המגדרי בתכנית החומש הנוכחית, אף אחד לא הזכיר שהיה להם אפילו התייחסות לנושא בינתיים.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהולכים לבנות את זה.
ג'רי אלמו-קפיטל: נתחיל בחלק הראשון של המסמך, שזה בעצם תכונות כוח העבודה של הנשים הערביות והבדואיות לפני התפרצות מגפת הקורונה.
ג'רי אלמו-קפיטל: לפני שנסתכל ממש על המספרים, אלו נתוני הלמ"ס.
ג'רי אלמו-קפיטל: קצת חידוד קצר מאוד על ההגדרות, מי שבכוח העבודה כולל את מי שהן מועסקות, מי שעבדו לפחות שעה אחת בשבוע שקדם לה סקר וגם כולל את מי שאינן מועסקות, בלתי מועסקות, מי שלא עבדו אפילו לא שעה אחת בשבוע שקדם לסקר, אבל מחפשות עבודה באופן פעיל.
ג'רי אלמו-קפיטל: הצד התכלת כולל את מי שאינן בכוח העבודה, זאת אומרת מי שלא עובדות בכלל ולא מחפשות עבודה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בתרשים שדווקא התכלת, מי שאינן בכוח העבודה בקרב הנשים הערביות ובדגש על הנשים הבדואיות, יש לנו שיעור גבוה.
ג'רי אלמו-קפיטל: שבעים ושבעה אחוז בקרב הנשים הבדואיות ובשישים ושתיים אחוז בקרב הנשים הערביות לא היה בכוח העבודה, לעומת ארבע עשרה אחוז בקרב הנשים היהודיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בנוסף, גם בקרב הבלתי מועסקות, זאת אומרת מי שבכוח העבודה, אבל מחפשות עבודה, הן לא מועסקות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אנחנו רואים שיעור גבוה של הנשים הבדואיות שבע אחוז לעומת שלוש אחוז בקרב היהודיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בשקופית הבא, אחרי שדיברנו על מי שלא נמצאות בכוח העבודה, נדבר על מי שכן מועסקות ועל מאפייני התעסוקה שלהן.
ג'רי אלמו-קפיטל: בחנו את מאפייני התעסוקה לפי שלושה היבטים, ההיבט הראשון בחן את מאפייני התעסוקה על פי ענף כלכלי, זאת אומרת תחומי העיסוק העיקריים שבו עסקו נשים ערביות ובדואיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בתרשים אפשר לראות שגם נשים יהודיות בשלושת הקבוצות, תחומי העיסוק העיקריים היו חינוך, בריאות, רווחה וסעד.
ג'רי אלמו-קפיטל: כאשר מסתכלים על השיעורים אז אפשר לראות שנשים בדואיות ונשים ערביות עסקו בתחומים הללו בהיקפים יותר גבוהים.
ג'רי אלמו-קפיטל: חשוב גם לציין שעל פי נתוני הלמ"ס הענפים הללו מאופיינים בשכר נמוך יחסית- - -
עאידה תומא סלימאן: זה מה שנקרא מקצועות ורודים.
ג'רי אלמו-קפיטל: במסמך בדקנו גם ענפים שבהם השכר יחסית יותר גבוה ושם לא ראינו ייצוג בכלל של הנשים הבדואיות, וראינו שהיה שיעור נמוך יחסית של נשים ערביות לעומת יהודיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בשקופית הבאה את היקפי המשרה של המועסקות, ואפשר לראות, מה שמסומן באדום, שנשים ערביות ובדואיות מועסקות במשרה מלאה בשיעורים יותר גבוהים מהנשים הערביות.
ג'רי אלמו-קפיטל: יכול להיות שהפערים האלה, כמו שראינו קודם, בגלל שנשים ערביות ובדואיות עוסקות יותר בחינוך, לחינוך יש הגדרה שונה למשרה מלאה.
ג'רי אלמו-קפיטל: היבט אחרון הוא שבדקנו את מאפייני המועסקות זה ממוצע השכר החודשי של שכירים ושכירות.
ג'רי אלמו-קפיטל: במצגת אנחנו מציגים רק נתונים של נשים, אבל במסמך כללנו גם נתונים על גברים.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בתרשים שנשים ערביות, בפרט נשים בדואיות משתכרות נמוך יותר מנשים יהודיות, כאשר הפער הוא יותר גדול בין הנשים הבדואיות ליהודיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: במסמך גם ראינו- - -
עאידה תומא סלימאן: זה כמעט חצי, חמישים אחוז הבדואיות.
עאידה תומא סלימאן: למרות שרוב התעסוקה שלהן היא בענפים שהם במקצועות הוורודים, ואולי זו הסיבה, אבל גם היהודיות שם.
ג'רי אלמו-קפיטל: נכון, אבל בשיעור נמוך יותר.
עאידה תומא סלימאן: השיעור של היהודיות במקצועות האלה הוא נמוך יותר, אז זה יכול להיות.
עאידה תומא סלימאן: השאלה אם זה מצדיק את הפער הגדול הזה.
ג'רי אלמו-קפיטל: בתרשים הקודם של נתוני שכר, אז אמרתי שבדקנו גם את ההיבט המגדרי וראינו שהפערים המגדריים נשמרו בכל קבוצות האוכלוסייה.
ג'רי אלמו-קפיטל: נעבור לנתונים על בלתי מועסקים ודורשי העבודה, שבעצם שתי הקבוצות האלה אמורות לתת לנו מדד לגבי מספר המובטלים.
ג'רי אלמו-קפיטל: אבל, כמו שאמרתי קודם, הנתונים שהועברו אלינו הועברו בשני גופים שונים ולכל גוף יש- - -
עאידה תומא סלימאן: מבחינתי, השקף הזה לא משקף את המציאות.
ג'רי אלמו-קפיטל: לא משקף את המציאות לגמרי.
עאידה תומא סלימאן: לא בגללך או בגלל העבודה הנהדרת שאת עושה, אלא בגלל איך שאוספים את הנתונים.
ג'רי אלמו-קפיטל: נכון, אז לכל גוף יש הגדרה שונה לבלתי מועסק או דורש עבודה וגם הם מתבססים על מקורות שונים, ולכן יש גם פער בנתונים וקשה בכלל לדעת כמה באמת מובטלים יש, גם מבקר המדינה העיר על זה.
ג'רי אלמו-קפיטל: נתחיל עם הבלתי המועסקים לפי נתוני הלמ"ס, שכאמור, מי שלא עבדו אפילו לא שעה אחת בשבוע שקדם לסקר, אבל מחפשים עבודה באופן פעיל, אפשר לראות בתרשים שבשנת 2019 שיעור הבלתי מועסקות בנות חמש עשרה ומעלה מתוך כוח העבודה, הנשים הבדואיות היה גבוה ביחס לקבוצות האוכלוסייה האחרות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לעבור לשקופית הבאה, ושם בחנו בעצם את מאפייני הבלתי מועסקות על פי פרק זמן חיפוש עבודה.
ג'רי אלמו-קפיטל: פה אין לנו נתונים של האוכלוסייה הבדואית, כי היה מדובר במדגם קטן ולא הייתה אפשרות להסיק מסקנות סטטיסטיות מובהקות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אבל, אפשר לראות ששיעור גבוה של ערבים, גברים ונשים ביחד, מחפשים עבודה בתקופה ארוכה יותר ביחס ליהודים.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לעבור לשקופית הבאה.
ג'רי אלמו-קפיטל: נבדוק את דורשי העבודה של שירות התעסוקה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אנחנו רואים שערב לפני הקורונה, בינואר 2020, מספר דורשות העבודה הבדואיות היה כמעט שש אלף.
ג'רי אלמו-קפיטל: על פניו זה נראה נמוך יותר מהקבוצות האחרות, אבל צריך לקחת בחשבון שבין הקבוצות יש הבדלים, בין אם מדובר בגודל האוכלוסייה שלהן וגם כן, כמו שראינו קודם, בשיעור ההשתתפות שלהן בתעסוקה- - -
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא מבחינה יחסית לאוכלוסייה- - -
ג'רי אלמו-קפיטל: זהו, עכשיו אני אומרת איך בדקנו את זה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אז, בדקנו את מספר דורשות העבודה ביחס לחלקן באוכלוסייה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אז, אפשר לראות שבינואר 2020 שיעור הנשים הבדואיות בגיל העבודה, ביחס לכלל הנשים בגילאים האלה, היה כשתי אחוז, ושיעור דורשות העבודה הבדואיות לעומת כלל דורשות העבודה היה שמונה אחוז.
ג'רי אלמו-קפיטל: זאת אומרת, פי ארבע מחלקן באוכלוסייה, יש ייצוג יתר לנשים הבדואיות בקרב דורשות העבודה.
עאידה תומא סלימאן: למרות שאין לשכות תעסוקה והן צריכות להתנייד למקומות רחוקים, על מנת להירשם, ולמרות שזמן ההמתנה עד מציאת מקום עבודה היא הרבה יותר גדולה, הן לא מתייאשות הן נרשמות ומחפשות עבודה בכל זאת.
שמואל דוד: ולמרות תכנית מעגלים, מעגלי תעסוקה שמורידה אותן בקצבאות בלשכות התעסוקה.
שמואל דוד: זו תכנית מרכזית של שירות התעסוקה.
ג'רי אלמו-קפיטל: מקודם אמרת שאנחנו כותבים סדרת מסמכים לוועדה, אז את המסמכים הבאים יעסקו יותר בקידום ובתוכניות שכרגע- - -
עאידה תומא סלימאן: כן, זה נושא שאני הולכת להמשיך לעקוב אחריו.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעסוק בו, זה יהיה אחד הנושאים המובילים בעבודה של הוועדה, כל הנושא של תעסוקה והתעסוקות נשים הערביות, ובמיוחד ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום מניחות את התשתית, במסמכים הבאים נעסוק במה בדיוק נעשה בנושא.
ג'רי אלמו-קפיטל: נעבור למאפייני דורשי העבודה על פי שירות התעסוקה, וזה די מתכתב עם הנתונים שראינו קודם של הלמ"ס.
ג'רי אלמו-קפיטל: מבחינת אורך זמן אבטלה, אז רואים שנשים בדואיות ונשים ערביות, בעיקר נשים בדואיות, שיעור גבוה, הן בסטטוס של דורשות עבודה מעל שנה, בשיעורים יותר גבוהים מאשר היהודיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: דרך נוספת שבחנו את מאפייני דורשי העבודה היא בעצם לפי, אפשר לראות בשקופית הבאה, זה על פי רמת המיומנות הדיגיטלית שלהן.
ג'רי אלמו-קפיטל: אנחנו מדברים פה על מיומנות דיגיטלית מאוד בסיסית.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות שנשים ערביות, בפרט נשים בדואיות, שיעורים מאוד גבוהים.
ג'רי אלמו-קפיטל: מה שמסומן בתכלת למטה אין להן בכלל מיומנות דיגיטלית, ומטבע הדברים, מן הסתם, זה מאוד קשה להיכנס לשוק העבודה כשאין מיומנות דיגיטלית בסיסית.
ג'רי אלמו-קפיטל: נעבור לחלק השני לסיום.
ג'רי אלמו-קפיטל: החלק השני, כמו שאמרתי קודם, בוחן את ההשפעה של משבר הקורונה על שוק התעסוקה של ערביות ובדואיות.
ג'רי אלמו-קפיטל: בחנו את ההשפעה על ידי שתי בדיקות שביצענו, הבדיקה הראשונה בחנה את השפעת משבר הקורונה על תכונות כוח העבודה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בשקופית הבאה שלעומת 2019, בתקופה של בין מרץ לדצמבר 2020, לאחר התפרצות מגפת הקורונה, הייתה ירידה.
ג'רי אלמו-קפיטל: פה, אין לנו גם נתונים על האוכלוסייה הבדואית, יש לנו רק את האוכלוסייה הערבית והיהודית, כי היה לנו מדגם קטן ולא היו מסקנות סטטיסטיות מובהקות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות ירידה בין מרץ לדצמבר 2020 בשיעור השתתפות בכוח העבודה וגם בשיעור המועסקות, בשתי קבוצות האוכלוסייה, אם כי הירידה בקרב הערביות הייתה בהיקפים יותר גדולים.
ג'רי אלמו-קפיטל: בדצמבר 2021 אפשר לראות עליה בשיעור השתתפות בכוח העבודה בשתי הקבוצות, בקרב הערביות העלייה הייתה יותר גדולה.
ג'רי אלמו-קפיטל: באשר לשיעור המועסקות, אפשר לראות עליה בקרב הערביות, לעומת ירידה מאוד קלה בקרב היהודיות, זאת אומרת שהערביות נפגעו יותר ותקנו בהיקף יותר גדול.
ג'רי אלמו-קפיטל: בשקופית הבאה אנחנו בחנו את ההשפעה של משבר- - -
שמואל דוד: הערה קטנה, ברשותך, הבעיה היא לא גודל המדגם, הבעיה היא ששירות התעסוקה מסתיר נתונים- - -
ג'רי אלמו-קפיטל: זה היה נתוני הלמ"ס, אלו לא היו נתונים של שירות התעסוקה.
שמואל דוד: אני אומר, שירות התעסוקה עד ינואר, כמדומני, 2020 פרסם כל חודש אקסל שמראה לך מה מצב דורשי העבודה בכל ישוב וישוב בארץ.
שמואל דוד: סביב ינואר 2020 זה הפסיק להתפרסם, בשבילי זה אומר שהנתונים פשוט מוסתרים, בעברית קלה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אוקיי, אבל זה עיבוד מיוחד שנעשה לנו.
שמואל דוד: נכון, ולכן צריך עיבוד מיוחד- - -
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, בואו נתמקד.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו תיכף נשמע גם מהרשויות.
ג'רי אלמו-קפיטל: אוקיי.
ג'רי אלמו-קפיטל: הבדיקה השנייה בחנה את ההשפעה של משבר הקורונה על מספר דורשי העבודה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות בתרשים שבאפריל 2020 הייתה עלייה במספר דורשות העבודה בכל קבוצות האוכלוסייה בשיעורים שונים, כאשר על פניו, אפשר לחשוב שהעלייה בקרב הנשים הבדואיות הייתה מתונה יותר.
ג'רי אלמו-קפיטל: אבל, כמו שאמרנו קודם צריך לקחת בחשבון את ההבדלים שיש בקבוצות בגודל האוכלוסייה וגם בשיעור השתתפות שלהן בכוח העבודה, בנוסף גם בשיעור שלהן בקרב דורשי העבודה, כמו שראינו קודם, לנשים הבדואיות היה ייצוג יתר ביחס לחלקן לאוכלוסייה.
ג'רי אלמו-קפיטל: על מנת באמת לבחון את ההשפעה של משבר הקורונה על הנשים המועסקות, בנינו מדד שבחן את מספר דורשות העבודה כמספר מוחלט, ביחס למספר דורשות העבודה שנרשמו לאחר תקופת הקורונה, אנחנו קראנו לזה דורשות עבודה חדשות ביחס למי שהיו מועסקות בשנת 2019.
ג'רי אלמו-קפיטל: כלומר, כאשר השיעורים בתרשים יותר גבוהים, כך מידת הפגיעה במועסקות הייתה יותר חזקה.
ג'רי אלמו-קפיטל: אפשר לראות שבתקופות שבחנו, מלבד אפריל 2020, השיעורים היו גבוהים יותר בקרב הנשים הבדואיות, זאת אומרת שהפגיעה בקרב הנשים הבדואיות הייתה יותר משמעותית.
ג'רי אלמו-קפיטל: בתקופה האחרונה, שזה דצמבר 2020, אנחנו רואים שבקרב היהודיות, מה שמסומן בכחול כהה, השיעור היה כמעט על אפס אחוז.
ג'רי אלמו-קפיטל: זאת אומרת, שהיהודיות הגיעו כמעט למצב שהיו לפני הקורונה, ובקרב הבדואיות והערביות אנחנו לא רואים את אותה תמונה.
עאידה תומא סלימאן: להיפך, אנחנו רואים תמונה הרבה יותר חמורה.
ג'רי אלמו-קפיטל: נכון, אנחנו רואים שעדיין יש דורשות עבודה, מה שאנחנו קראנו להם חדשות.
עאידה תומא סלימאן: יש תוספת.
עאידה תומא סלימאן: שלוש האחוז אני מבינה היא העלייה במספר דורשות העבודה מאשר מה שהיה ב-2019.
ג'רי אלמו-קפיטל: נכון, לפני הקורונה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, יכול להיות ויכול להיות שלא, שהשלושה אחוז האלה הן נשים שלא חזרו לעבודה שלהן, ולכן היום הן רשומות כדורשות עבודה, או נשים חדשות שהמצב פגע בהן, גם כאלה שלא חזרו לעבוד במקומות עבודה או שהן במצב כלכלי קשה, שהן רוצות ומתחילות יותר לחפש עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אבל, שלוש עשרה אחוז לעומת אפס אחוז, זה אומר דרשני.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אנחנו אומרים זה אומר דרשני, האם הרשויות במדינה והאחראים על המצב מכירים במצב על פי התמונה שציינת בפנינו עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שגברת יפית אלפנדרי מהלמ"ס רצתה להגיד משהו כאשר שאלתי על החלוקה שעושים מבחינת האוכלוסייה.
עאידה תומא סלימאן: גברתי, את עדיין אתנו?
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, רצית להתייחס למשהו.
יפית אלפנדרי: רציתי להתייחס לדברים שנאמרו וגם רציתי להוסיף עוד נופך של מחקר שאנחנו עושות במסגרת מדד הגיוון התעסוקתי.
יפית אלפנדרי: אז, אני אתחיל במקורות הנתונים, הסקירה שעכשיו ראינו מבוססת על סקר כוח אדם.