GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתי גוהר: מה שצוין בתחקיר של 'המקור', האירוע שהיה שם ספציפית, הוא לא קשור לתיק של רונן שיך, הוא קשור בזה שאותה נפגעת הופצה גם על ידי רונן, אבל ההליך והמעשים שהיא ביצעה בשביל להעביר חומר למשטרה לא היו נגד רונן שיך והתיק של רונן שיך למעשה הוא יוזמה של המשטרה, איתור וחשיפה של המשטרה אותו בטלגרם והמקרה הנוסף הוא מקרה צדדי שלא היה קשור לתיק הגדול, ואני גם לא יכול להתייחס אליו כי אין לי את הפרטים של התיק הזה כי הוא לא היה קשור לתיק של רונן שיך.
איתי גוהר: מבחינת הפעילות שלנו, שהיא באמת פעילות של טופ-דאון, כמו שאמרו מקודם, אז אנחנו התחלנו אותה לפני שנתיים, אחרי תחקיר שהיה בתכנית 'הצינור' ששם נפגעת הצליחה להביא מנהל של אחת מהקבוצות האלה לפגישה, במהלך הפגישה הוא נעצר ולמעשה המעצר הפתאומי שלו הצליח להכניס את משטרת ישראל ואותנו, כשליווינו אותם, לתוך ממש קבוצות ההנהלה שהיו באותה עת ומשם התחילה להתגלגל הפעילות של העבודה בטלגרם.
איתי גוהר: במהלך השנתיים האלה אנחנו הגשנו תשעה כתבי אישום נגד מפיצים גדולים בטלגרם.
איתי גוהר: מפיצים גדולים אלה מפיצים שפתחו קבוצות, יצרו אותם והפיצו שם תוכן רב.
איתי גוהר: יש לנו עוד שני הליכים שכרגע החלטנו להגיש כתב אישום בכפוף לשימוע.
איתי גוהר: בתיקים האלה שאני מדבר עליהם יש כ-600 נפגעות עבירה, כשלמעשה כשאני אומר 600 זה 600 תיקי חקירה שכלולים בכתב האישום, אנחנו מחלקים את זה על פני שנתיים ובתוך ה-600 אנחנו מדברים על כ-300 נפגעות עבירה ייחודיות.
איתי גוהר: כלומר יש לנו נפגעות עבירה שנמצאות בכמה כתבי אישום, לכן יש להם תיקי חקירה נפרדים, אבל אנחנו מדברים על בסך הכול עניינן של 400 נפגעות עבירה שנמצא בכתבי האישום שהגשנו.
איתי גוהר: נגד שלושה נאשמים הגשנו כתב אישום במעצר, כשאנחנו מדברים על עבירות שהליבה שלהם היא חוק סרטונים ומבחינתנו זה כן הסלמה או עליית מדרגה משמעותית באכיפה.
איתי גוהר: גם ההתייחסות של בתי המשפט וההחלטות השיפוטיות שאנחנו מקבלים מאוד עוזרות לעצב ולהעלות את רף הענישה להמשך.
איתי גוהר: מבחינת תיקים שהסתיימו, יש לנו תיק אחד בצפון, נגד אורן עוזיאל, הוא נכנס ל-31 חודשי מאסר, ורונן שיך שקיבל 50 חודשי מאסר.
איתי גוהר: בעניין של אורן עוזיאל נקבע גם פיצוי של כ-150,000 שקל משני הנאשמים, ובמקרה של רונן שיך נקבע פיצוי של למעלה מחצי מיליון שקל.
איתי גוהר: מה שחשוב, חלק מהיעד המרכזי שלנו בפעילות הוא גם הפרת הקבוצות ואנחנו במהלך החקירה הצלחנו להסיר כ-40 קבוצות מטלגרם, כשאם אנחנו סוכמים את מספר המשתמשים שהיו בקבוצות אנחנו מדברים על למעלה מרבע מיליון.
איתי גוהר: כלומר למעלה מ-250,000 אנשים נמנו כחלק מהצופים בקבוצות האלה וחלק מהיעדים שלנו הם גם יעדים של מניעה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול, האנשים שנמצאים בקבוצה, שהם יודעים שהם מצטרפים לקבוצה וחלק מהם משלמים כספים כדי להיות חלק מהקבוצה כדי לצפות בחומר שמפיצים שם, מה עושים איתם?
איתי גוהר: אני לא אוכל להתייחס לאנשים שמשלמים.
איתי גוהר: למעשה הטכניקה של תשלום בעבור קבוצות זה משהו שבראיות יש לנו רק מהתיק האחרון שהגשנו ביום שישי נגד עידן מיכאילוב מאופקים ואנחנו לא יכולים להתייחס לפרטים מתוך התיק.
עאידה תומא סלימאן: גם בתיק של הבחור מחיפה היו כספים.
איתי גוהר: לא שילמו כסף בשביל להיכנס לקבוצות שלו, הקבוצות שלו היו קבוצות פתוחות.
איתי גוהר: יש הנחה שהוא הרוויח כסף מפרסומים שהיו בתוך הקבוצות, אבל זה לא משהו שייחסנו בכתב האישום.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, פרסומים שהיו בתוך הקבוצה של מי?
איתי גוהר: של רונן שיך.
עאידה תומא סלימאן: הפרסומים של מה?
איתי גוהר: פרסומים של כל מיני דברים אחרים בטלגרם, אם זה פרסומים של קנביס שאנשים כנראה שילמו לו כסף בשביל לפרסם, פרסומי זנות, שזה כן ייחסנו בכתב האישום.
עאידה תומא סלימאן: והתייחסתם למי שפרסם בכתבי האישום?
עאידה תומא סלימאן: עקבתם אחרי המפרסמים בקבוצות האלה?
איתי גוהר: המפרסמים של המודעות הפרסומיות?
איתי גוהר: אז לא היו לנו ראיות לחשוף אותם, אני לא רוצה להיכנס להליך חשיפה של משתמש בטלגרם, זה גם מורכב וזה גם יכול לפגוע ביכולת שלנו לעשות את זה בהמשך.
איתי גוהר: לא מדובר בפעילות קלה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה, מתקיימת שם פעולה של פרסום שהוא הרוויח ממנה כסף, הם ידעו איפה הם מפרסמים, שהם מפרסמים בקבוצות פרטיות שמטרתם להרוויח כסף על גבי תמונות של נשים, לא בהסכמתן, ואתם לא עוקבים אחרי?
עאידה תומא סלימאן: המשטרה לא עוקבת אחרי המפרסמים בקבוצות האלה?
עאידה תומא סלימאן: מתפתח סחר חדש.
איתי גוהר: הסחר לא היה בתמונות עירום, הסחר הוא סחר אחר לחלוטין, של פעולות אחרות.
עאידה תומא סלימאן: הוא סחר אחר בנוי על סחר בתמונות נשים.
עאידה תומא סלימאן: הרי למה הם מפרסמים בקבוצות האלה?
עאידה תומא סלימאן: כי יודעים שיש אנשים רבים, משתתפים רבים, למה יש משתתפים רבים?
עאידה תומא סלימאן: הם לא נכנסים לקבוצה כי רוצים לראות איפה מוכרים קנביס, הם נכנסים כדי לראות את התמונות של הבחורות.
עאידה תומא סלימאן: כלומר יש מעגל שם של סחר בנשים ובתמונות שלהן ומשתתפים בזה, אולי נגיע גם למצב שחברות ישתמשו בערוץ הפרסום הזה.
איתי גוהר: אני חוזר, אני לא הולך להתייחס להליכי חשיפה של גורמים בטלגרם, אני יכול להבטיח לוועדה שאם הייתה אינדיקציה או זהות של אותם מפרסמים אז החקירה הייתה מתפתחת גם אליהם.
איתי גוהר: לא הייתה את היכולת לזהות אותם במהלך החקירה.
קרן ברק: אני חושבת שמה שעאידה אומרת זה שיש פה עוד עבירות חוץ מהפגיעה בנשים, יש גם עבירה של סחר, כמו שהיא אומרת, ויש גם שימוש לצורך כסף, לצורך עשיית רווח הון על חשבון מישהו אחר.
אלינה ברדץ' יאלוב: עוד לא התחלנו עם הנושא של סחיטה.
קרן ברק: אבל גם אם הייתי לוקחת עכשיו סתם סרט שהפקת והיית מפיצה אותו ועושה עליו כסף גם זה עבירה בתחום אחר.
קרן ברק: זאת אומרת יש פה הרבה עבירות אחרות גם, לא קשור אפילו לזה.
אלינה ברדץ' יאלוב: אני אשמח בכל זאת לתשובה, הקשבתי בקשב רב, אני מקווה שלא פספסתי, היה שם בין כל התיקים יד ראשונה אחד לפחות?
איתי גוהר: היה אישום אחד של יד ראשונה.
אלינה ברדץ' יאלוב: יש כבר הרשעה, או שזה עדיין מתנהל?
איתי גוהר: בתוך התיק של אורן עוזיאל אחד האישומים ייחס לו גם יד ראשונה ולמעשה העונש הכולל שהוא קיבל זה 31 חודשים.
אלינה ברדץ' יאלוב: אבל זה אותו אחד שמפיץ תמונות רבות, אני מתכוונת לאותו אחד, כמו שנתתי דוגמה, חבר שמתנקם ומעביר תמונה, האם היה אחד כזה לפחות?
איתי גוהר: בתיקים שלי לא היה גורם כזה, היו לנו גם מפיצים בודדים, אנשים שהפיצו שלוש תמונות והם לא מנהלים קבוצות אז הם גם הועמדו לדין.
איתי גוהר: בתיקים שלי לא היה המפיץ הבודד.
אלינה ברדץ' יאלוב: ומה רף הענישה של אותם שהעבירו שלושה?
עאידה תומא סלימאן: הוא אומר שלא היה לו.
אלינה ברדץ' יאלוב: לא, הוא אומר שהיה שם מישהו שהעביר שלוש תמונות, אני רוצה לדעת אם כבר הגיע פסק דין באותו נושא.
איתי גוהר: הוא העביר יותר משלוש תמונות, הוא העביר תוכן שמופיעות בו שלוש קורבנות.
איתי גוהר: למעשה בתיק שם היו עבירות נלוות גם כן, הוא הסתיים בתשעה חודשי עבודות שירות ובפיצוי גדול יחסית לנפגעות, בהסכמה איתן, כלומר הנפגעות נתנו את הסכמתן.
איתי גוהר: אני רק רוצה להגיד עוד מילה אחת.
איתי גוהר: מהצד שלנו, של האכיפה ושל ניהול התיקים, אז אני חייב להגיד שאנחנו בקשר עם המון נפגעות עבירה, גם במיילים וגם בטלפון, אנחנו כן כתובת שמדברת איתן.
איתי גוהר: חשוב לי להגיד גם לוועדה שבשנים האחרונות אנחנו רואים שינוי בתפיסה של נפגעות, הצלחנו לקבל שיתוף פעולה ובתיקים האחרונים אנחנו רואים היענות יחסית משמעותית מנפגעות העבירה וזה מאוד מסייע לנו למצות את התיקים מהמעצר ולהגיש את כתבי האישום במעצר.
איתי גוהר: זה משהו שגם חשוב לי לציין, אנחנו כן מרגישים שהשטח מרגיש את הפעילות הזאת, וגם להוסיף שזאת פעילות שהיא תוספת להיערכות של המשטרה בקבלת תלונות מהנפגעות וחקירה של מפיצים ראשונים.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לעורכת דין מיטל שפירא, הלובי למלחמה באלימות מינית.
מיטל שפירא: כן, אני אקצר.
מיטל שפירא: קודם כל קצת נתונים.
מיטל שפירא: יש לנו פה את הנתונים של מוקד 105 על הכמות הבאמת מטורפת של פגיעות מיניות שמתבצעות דרך הרשת.
מיטל שפירא: אני אפנה גם לשנתון הסטטיסטי של המועצה הלאומית לשלום הילד משנת 2019, 19% מבני הנוער דיווחו כי נחשפו להטרדה מינית.
נאוה כהן אביגדור: את הנתונים של מוקד 105, סליחה, חשוב שאנחנו נציג כי זה נתונים שלנו.
מיטל שפירא: כן, הפניתי למקור של כל הנתונים שלכם, אני מפנה לשנתון הסטטיסטי של המועצה משנת 2019.
מיטל שפירא: 19% מבני הנוער דיווחו כי נחשפו להטרדה מינית באמצעות הפצת תמונות או סרטונים.
מיטל שפירא: בהמשך לפעילות של מוקד 105, כמובן הם יפרטו ואנחנו תומכות וחושבות שזו פעילות שנעשית בצורה טובה, אנחנו קוראות גם להרחיב את המוקד הזה גם לבוגרים, שייתן מענה גם לבוגרים.
מיטל שפירא: השילוב בין משרדי הממשלה הוא שילוב טוב ואנחנו קוראים שהשילוב הזה יתבצע גם בעבירות מין מחוץ לרשת, זאת אומרת עבירות מין שתהיה מעורבות של משרד הרווחה ומשרד החינוך, מעורבות גדולה, כמו שנעשה בהצלחה במוקד 105.
מיטל שפירא: אנחנו גם מציעות שיהיה מעקב אחרי משרד המשפטים לראות לאורך זמן כמה כתבי אישום מוגשים גם נגד מפיץ ראשוני בעצם בכל הרמות.
מיטל שפירא: והדבר האחרון, שהוא חלק ממשהו גדול יותר, פשוט פה התייחסו אליו, זה חינוך למוגנות מינית.
מיטל שפירא: אנחנו חושבות שהגיע הזמן, כמו שקורה בזהירות בדרכים, שיש חוזרי מנכ"ל, לא היו צריכים החלטה מיוחדת, היו חוזרי מנכ"ל שקבעו חינוך לזהירות בדרכים לאורך כל שנות הלימודים, ככה אנחנו חושבות שצריך להיות גם למוגנות מינית, חוזרי מנכ"ל מסודרים מגילאי הגן עד לי"ב, בהתאם לגיל, כולל הכשרות לצוותים שיידעו כיצד להעביר בצורה חלקית את התוכן וגם לזהות מצבי מצוקה.
עאידה תומא סלימאן: אמנם יש לנו נציגות משרד החינוך שנמצאות פה, אנחנו יודעים מה קיים, נשמח לשמוע עוד מעט גם מכן, למרות שאני בדרך כלל יורדת עליכם, אבל אני יודעת שיש איזה שהיא עבודה שנעשית.
עאידה תומא סלימאן: עורך דין משה בוך, אני מבינה שאתה עורך דין של נפגעות.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, אדוני, אבל באמת שלוש דקות כי נצטרך לעבור גם ל-105.
עאידה תומא סלימאן: בבשה.
משה בוך: בסדר גמור, ניתן לכולם את הכבוד.
משה בוך: גברתי היושבת ראש, תודה רבה.
משה בוך: בפתח דברייך ציינת שאתם לא מסופקים מפעילויות רשויות החוק.
משה בוך: גם חברות הכנסת וחברת הכנסת שרון אמרה עונשי מינימום, אין חינוך, יש אווירה מסוימת שגורמת לדברים האלה.
משה בוך: אלה כולם דברים חשובים, אני כעורך דין שמייצג נפגעות עבירה, במקרה הזה הן חיילות שעברו פגיעה מינית, סחיטה כלכלית, סחיטה מינית, באינטרנט, באינסטגרם והן הגיעו לרשויות החוק וזה סיפורן.
משה בוך: אני כאן כדי למקד את הזרקור לנושאים פרקטיים בהם אני נתקל ביום יום דרך המשקפיים שלהן.
משה בוך: הנפגעות לא נמצאות במצב של לדבר, אלה שכבר מדברות הן יקרות למערכת כי הן מביאות הרבה מידע, במיוחד אלה שנפגעות ואון ליין ברגע הפגיעה מגיעות לתחנת המשטרה.
משה בוך: מה קרה בתחנת המשטרה?
משה בוך: אני אספר לכם שני סיפורים.
משה בוך: אם היא תחכה 20 שנה זה עניין פחות רלוונטי, אבל כשמגיעה בחורה, חיילת, ואומרת לשוטרת החוקרת מה שאומרת, כדאי לשים לב לדברים האלה.
משה בוך: המקרים שאני מדבר, הבחורות הנפגעות באו לדבר, הן סיפרו על תקיפה, הן סיפרו על אלימות, הן סיפרו על סחיטה מינית, סחיטה כלכלית, הן אמרו: יש תמונות שלנו ברשת, תעצרו את זה.
משה בוך: ומה הייתה התגובה במקרה אחד של המשטרה?
משה בוך: ילדונת, את בעייתית.
משה בוך: הפנו את האצבע אליה.
נעמה לזימי: 'ילדונת, את בעייתית'?
משה בוך: אני לא מדייק, אני מדבר על מקרה של ר'.
משה בוך: במקרה אחד מספרת הנפגעת את סיפורה והחוקרת אומרת מה שאומרת והתיק נסגר.
משה בוך: מה קורה אחרי זה?
משה בוך: היא באמצעותי אנחנו פונים לבט"פ, פונים למי שמתעסק שם בדברים האלה, אומרים לה: לכי לתחנת משטרה אחרת ותפתחי עוד פעם את התיק, ומה קורה עם התיק הזה?
עאידה תומא סלימאן: נסגר.
משה בוך: לא, לא, עבר להסדר טיעון.
אלינה ברדץ' יאלוב: ללא ידיעתה?
משה בוך: ללא ידיעתה.
קרן ברק: קורבן העבירה לא שותף להסדר טיעון.
עאידה תומא סלימאן: לא, אבל צריך ליידע קורבן.
משה בוך: היא מיודעת רק דרכי, אחרי שפניתי כמה וכמה פעמים אמרו לי שהתיק הזה כבר לא אצלם, העבירו אותו מהחקירות להסדר טיעון.
משה בוך: ואני שואל שאלה, האם עשיתם מניעה?
משה בוך: האם בדקתם בכליו, במחשביו של החשוד?
משה בוך: ולא מדובר על חשוד, מדובר על מבצע, יש את חשבון הבנק שלו כי הוא שילם, יש לכם אותו ביד, לקחתם את המחשבים שלו?
משה בוך: לא, הסתפקו בטלפון שלו, שגם כן לא הצליחו לפתוח אותו בגלל סיסמה.
קרן ברק: סייבר לא יכולים לפתוח את הטלפון?
משה בוך: שנייה, כבוד חברת הכנסת.
משה בוך: לא נערכה בדיקה במחשביו של הפוגע והנה גם אחרי שייגמר הסדר הטיעון וגם אחרי שהוא יקבל 250 שקל ויגידו לו: אל תעשה את זה שלושה חודשים, הוא יכול לחזור לסורו והבחורה מפוחדת.
משה בוך: אז ככה, במקרה הזה בהיבט הפלילי סגרו לנו את הדלת, בהיבט האזרחי אנחנו ניסינו, קיווינו לעשות תביעה נגררת, אבל כל התביעה עלינו ואז הבחורה אומרת בהיבט האזרחי: אני מוותרת, ולמה אני מוותרת?
משה בוך: בגלל שראיתי לאן הדברים האלה מביאים ועכשיו אחרי שנחשפתי אני פוחדת מזה ולא רוצה ללכת לדברים האזרחיים.
משה בוך: יוצא איפה שיצרנו לפוגע גן עדן, גן עדן פה תחתינו, תחת הרשויות.
משה בוך: רק רגע אחד.
משה בוך: במקרה השני - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, זה לא רק רגע אחד, משפט ולסיים.
משה בוך: אז אני אעבור לסיכום.
משה בוך: קודם כל גברתי היושבת ראש ביקשה סטטיסטיקה מהמשטרה.
משה בוך: כאשר נפגעת עבירה באה להגיד שצילמו אותה, שלקחו תמונה שלה, סרטון שלה בעירום, הוא נמצא ברשת וסוחטים אותה, התיק נפתח על סחיטה ולא על עבירה מינית, בהיבט המיני.
משה בוך: איזה סטטיסטיקה נקבל?
משה בוך: זה לא נכנס ב-470 מקרים, סחיטה באלימות, תיק שנסגר.
משה בוך: איפה הדבר הזה?
נעמה לזימי: זה מטורף.
אבי בן אל: לא, יש מגוון עבירות.
נעמה לזימי: אבל מגוון עבירות שלא מצוות יחדיו.
נעמה לזימי: על זה שאלתי לפני כן, לא מצוות יחדיו, אתם בוחרים מה העבירה המתאימה?
עאידה תומא סלימאן: התיק נפתח רק על סחיטה ולא נפתח על ההפצה?
אבי בן אל: אז שוב, כל מקרה לגופו.
אבי בן אל: אני לא יודע מה הממצאים שיש בתיק, על מה התלונה מדברת.
נעמה לזימי: למה כל מקרה לגופו?
נעמה לזימי: בן אדם הפיץ תמונות, למה כל מקרה לגופו?
עאידה תומא סלימאן: לא, שנייה, הוא צודק, חכי.
עאידה תומא סלימאן: אם היא מתלוננת על הסחיטה ולא על ההפצה?
אבי בן אל: יש יסוד עובדתי בתיק, העובדות שעולות מהתיק ובהתאם נפתח - - -
עאידה תומא סלימאן: השאלה כמה המשטרה לוקחת את זה הלאה.
נעמה לזימי: כשגבר מכה אישה, גם אם הוא חשף את הילד לצורך העניין, אנחנו דורשות פה את ההרחבה של הדברים.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אנחנו דורשות, אבל אנחנו בודקות מה קיים.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני מנסה, קודם כל בוא נבין מה קיים ואחר כך נדרוש.
משה בוך: גברתי היושבת ראש, אני התבקשתי לסכם אז אני רוצה במשפט ארוך אחד לסכם.
עאידה תומא סלימאן: לא, תעשה לי טובה.
משה בוך: משפט ארוך קצר לסכם.
עאידה תומא סלימאן: תעשה לי טובה, משפט ותסכם.
משה בוך: בסדר גמור.
משה בוך: מקרה נוסף שהיה, אם מדברים על הפצה, בתלונה רשמו שימוש במתקן בזק, מה שנקרא שימוש באינטרנט.
משה בוך: באמת, זה לא מגיע לסטטיסטיקה של ה-420 או 470.
עאידה תומא סלימאן: זה לא היה משפט מסכם.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, לא עושים את זה כמו בבית משפט.
עאידה תומא סלימאן: זה לא היה משפט, זה היה פתיחת עוד סיפור.
משה בוך: מה שאני רוצה להגיד זה שכבר יש לנו נשים, בחורות, חיילות, שמתלוננות, המקרים האמיתיים שצריכים להגיע לפרקליטות נעצרים, או שהם נסגרים, או שקורה משהו, וזה הדבר שאנחנו צריכים לטפל בו, מההיבט שלי כעורך דין שמייצג אותן.
משה בוך: תודה רבה לך.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לקרוא מהחוק למניעת הטרדה מינית, סעיף 3(א), הטרדה מינית היא כל אחד מהמעשים האלה: סחיטה באיומים, זה נרשם כסעיף ראשון, סחיטה באיומים כמשמעותה בסעיף 428 לחוק העונשין, כאשר המעשה שהאדם נדרש לעשותו הוא בעל אופי מיני.
עאידה תומא סלימאן: אז השאלה, אם מגיעה אישה ומתלוננת על סחיטה בגלל שהופץ נגדה סרטון או תמונות שהם בעלי אופי מיני, כלומר כל התיק הזה נפתח תחת תלונה על סחיטה או תלונה על הטרדה מינית?
אבי בן אל: התיק יכול שיהיו שתי עבירות, יהיו גם עבירת סחיטה ועבירת פרסום.
אבי בן אל: כלומר אין הגבלה כמה עבירות לפתוח בתיק, אנחנו מתייחסים למסכת העובדות.
אבי בן אל: במקרה כזה אם יש הפצה של סרטונים ובמקביל יש גם סחיטה של אותו קורבן אז ייפתחו שתי העבירות.
אבי בן אל: למשל בכתב האישום האחרון שראינו שהוגש יש שם סעיפים שמתייחסים להפצת סרטונים ויש גם אישומים שמתייחסים לסחיטה.
אבי בן אל: במקרים של קורבנות שהייתה סחיטה נפתחת גם עבירת סחיטה.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אני ארצה לקבל את המידע שביקשתי, את הסטטיסטיקה גם מפולחת בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: גב' נאוה כהן אביגדור, ממונה על מערך מאו"ר, יחידת 105, בבקשה, גברתי, וכמה שיותר ממוקד.
נאוה כהן אביגדור: תודה רבה.
נאוה כהן אביגדור: אני ראש האגף האזרחי ב-105 ואני רוצה לפתוח בנתונים שנוגעים להפצת תמונות וסרטונים מיניים כפי שמגיעים למוקד 105 ואחרי זה ממש בקצרה להתייחס לכמה נקודות רלוונטיות לדיון.
נאוה כהן אביגדור: אז קודם כל המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, מוקד 105, מטפל בפניות שנוגעות לפגיעה בקטינים והנתונים שאני מציגה כעת מתייחסים לנושא של הפצת תמונות וסרטונים מיניים.
נאוה כהן אביגדור: אם מהקמת המוקד, ב-6.2.2018 ועד סוף ספטמבר 21' המוקד טיפל בכ-31,000 אירועי פגיעה בקטינים בכל טווח הפגיעות במרחב המקוון והיום זה כבר מעל 32,000, כאשר אני מתייחסת בפרק הזמן הזה לאירועי הפצת תמונות וסרטונים מיניים, זה 5% מכלל אירועי המוקד.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מדברים מפברואר עד סוף ספטמבר הנוכחי על כ-1,500 אירועים שהגיעו למוקד 105 וטופלו במוקד 105.
נאוה כהן אביגדור: זה אומר בממוצע של מעל אירוע ביום מגיע ומטופל במוקד.
נאוה כהן אביגדור: 92% מהאירועים האלה מהאירועים האלה מוגדרים כאירועים משולבים, פליליים ואזרחיים, כי הייחוד במענה ההוליסטי שלנו הוא גם מתן סיוע וטיפול אזרחי.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו רואים את הפן האזרחי גם בכל אירוע כזה.
נאוה כהן אביגדור: עוד מבחינת הנתונים לקטגוריה הזאת.
נאוה כהן אביגדור: עיקר המדווחים אלינו הם הורים, 33% מהאירועים האלה הגיעו מפנייה של הורים בנוגע לפגיעה של הילדים שלהם, 27% זה הנפגעים עצמם שמצלצלים למוקד ומדווחים על הפגיעה, 18% זה צוותי חינוך, מורים, אנשי חינוך, יועצים, מנהלים וכדומה.
עאידה תומא סלימאן: אתם מבינים את הפער בין התלונות לבין הרישום שנמצא ב-105?
אבי בן אל: דיברתי גם עם חברתי לפני הדיון ובסוף הנתונים שמתייחסים לפגיעה מינית זה בסביבות 1,500 פניות בארבע שנים, כלומר ממוצע של 400 בערך.
נאוה כהן אביגדור: זה לגבי הפצת תמונות וסרטונים.
קרן ברק: כאן כתוב 42 כתבי אישום.
אבי בן אל: כתב אישום אחד יכול לכלול גם מאות תיקים.
עאידה תומא סלימאן: כן, כמו במקרה האחרון, היו 300 תלונות של נשים שקשורות לכתב אישום אחד שהוגש נגד אדם אחד.
קרן ברק: רק שאלה אחת בהקשר הזה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם זה קשור למשטרה, בואי ניתן לה ואז אני אתן לך לשאול.
נאוה כהן אביגדור: אוקיי, אז שוב, אני מתמקדת רק בהפצת תמונות וסרטונים מיניים, כי כ-30% מהפניות אלינו זה על עבירות מין בכלל.
נאוה כהן אביגדור: כ-30% שזה 25% עבירות מין ועוד 5% של התמונות והסרטונים.
נאוה כהן אביגדור: אז אני ממשיכה.
נאוה כהן אביגדור: מין הנפגע.
נאוה כהן אביגדור: יש לנו פה תמונה מגדרית מובהקת של 13% קטינים שנפגעים ו-87% ילדות ונערות שנפגעות.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת באופן מובהק הפגיעה בתחום הזה היא של ילדות ונערות וכאשר יש היפוך - - -
עאידה תומא סלימאן: כדאי לשאול מי הפוגע גם, כדאי לשאול על מגדר הפוגע.
נאוה כהן אביגדור: אז אני עכשיו עוברת למגדר הפוגע ופה המגמה מתהפכת פשוט, כמו שאת מבינה, 15% זה פוגעות ו-85% זה פוגעים.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת אפשר להגיע בצורה ברורה שיותר ילדות ונערות ונפגעות ויותר ילדים ונערים או בגירים פוגעים.
נאוה כהן אביגדור: מבחינת הזירות.
נאוה כהן אביגדור: הזירות שבהן מתרחשים רוב האירועים האלה, לפחות לפי הדיווחים שמגיעים ל-105, זה ווטסאפ 40% ואינסטגרם 37% ולאחר מכן באחוזים נמוכים יותר אפליקציות נוספות.
נאוה כהן אביגדור: לגבי ווטסאפ ואינסטגרם, אני אומרת את זה לגבי כל טווח הפגיעות וגם לגבי העניין הזה, זה לא אומר בהכרח שהן אפליקציות מסוכנות יותר, זה אומר שיש בהן יותר תעבורת רשת.
נאוה כהן אביגדור: כן, טלגרם זה אנונימי, אז זה כמובן מאפשר את ההתנהלות הזאת בצורה קלה יותר מבחינת הפוגעים.
נאוה כהן אביגדור: הגילאים של הנפגעים הקטינים בעבירה הזאת, זה בעיקר 13, 14, 15, 16, 17, זה הטווח, 13 עד 17, אלה גילאי הנפגעים.
נאוה כהן אביגדור: יש לנו גם את הפוגעים הקטינים, הגילאים של פוגעים קטינים בעבירה הזאת זה גילאי 13 עד 17.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת בטווח הזה של 13 עד 17 קטינים פוגעים בקטינים בעבירה הזו.
נאוה כהן אביגדור: אני רק רוצה לסיים, כי אני מבינה שהזמן דוחק, לגבי כמה דברים קשורים לפעילות של מוקד 105 בכלל, מעבר לנתונים.
נאוה כהן אביגדור: דובר פה על חינוך ועל הסברה ועל מניעה, אנחנו עושים הרבה מאוד פעילות וקמפיינים, בעברית ובערבית, לאורך כל הדרך, לא חיכינו לאירוע מסוים.
נאוה כהן אביגדור: כל החומרים שלנו מתורגמים גם לערבית, שמתי פה ממש דוגמה קטנה לחומרי ההסברה שלנו.
נאוה כהן אביגדור: אגב, אנחנו בדצמבר הולכים לעשות כנס ראשון מסוגו מקוון לחברה הערבית, שרובו יתנהל בשפה הערבית עם תרגום כמובן לעברית על נושא של פגיעות בקטינים בחברה הערבית ברשת, ואנחנו בהחלט גם רואים את עצמנו אחראים לטפל באוכלוסיות ממוקדות, כמו הקהילה הלהט"בית וילדים בעלי צרכים מיוחדים שחשוב להתייחס גם אליהם.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו מנגישים את הידע גם באתר שלנו וגם בשבע רשתות חברתיות שונות.
נאוה כהן אביגדור: אני מזמינה את כולם להיכנס לאתר, יש גם אתר בשפה הערבית ובאנגלית כדי לקרוא על כל החומרים האלה.
נאוה כהן אביגדור: ורק עוד משפט אחד.
נאוה כהן אביגדור: דיברתם על זה שצריכה להיות כתובת, במוקד 105 ובכלל ביחידה 105 יש כתובת ברורה למתלוננות, הן מקבלות יחס שכולל מעטפת של חמישה משרדי ממשלה ומשטרת ישראל, דסק השותפויות בתוך המוקד מטפל בכל אירוע ואירוע ואני חושבת שהמענה ההוליסטי שאנחנו נותנים, אני לא חושבת, אני יודעת שהוא ייחודי בארץ ובעולם ובהחלט העלייה בפניות למוקד 105 מוכיחה שהן מרגישות שיש להן כתובת.
נאוה כהן אביגדור: ולגבי האשמת הקורבן, הדברים ברורים שהפוגע הוא האשם.
עאידה תומא סלימאן: זה הדיפולט, זה אמור להיות המצב הרגיל, לא צריך להסביר את זה.
עאידה תומא סלימאן: זה אמור להיות הדבר הרגיל, אנחנו מתייחסים כאשר יש מקרים שבהם יש האשמה.
משה בוך: זה מיועד רק לילדים.
נאוה כהן אביגדור: נכון ויש עכשיו בהחלט שיח להרחיב את 105 גם לצעירים ומעבר לכך.
עאידה תומא סלימאן: וזו גם זווית אחרת של הטיפול במקרים.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שמאשה אברבוך הגיעה.
עאידה תומא סלימאן: קרן, רצית לשאול.
קרן ברק: כן, כי אני צריכה ללכת לוועדה לזכויות הילד.
עאידה תומא סלימאן: אני מתנצלת, הח"כים מאוד עסוקים בכל מיני ועדות.
קרן ברק: פספסתי את ההתחלה, אבל יש לי שאלה לגבי הנתונים שכתובים פה, שהוגשו 42 כתבי אישום וביחידת הסייבר תשעה תיקים.
קרן ברק: אני לא מצליחה להבין מתוך כמה.
קרן ברק: זאת אומרת 42 מתוך אלפים, מתוך עשרות?
אבי בן אל: אי אפשר לדבר על מתוך כי אני הצגתי לפני זה נתון שנתי של פתיחת תיקים, ב-2021 נפתחו - - -
עאידה תומא סלימאן: מתחילת השנה 437 תיקים.
קרן ברק: אז 10% מהם בעצם הוגשו.
אבי בן אל: לא, אי אפשר לדבר על מתוך.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, סליחה, אני לקראת סיום וקרן, באמת - - -
קרן ברק: בסדר, אבל אני כבר שעה פה, זה לא שאני שתי דקות פה ולא הבנתי את התשובה.
עאידה תומא סלימאן: נרשמות תלונות של כל אישה או גבר שמתלונן כאשר לפעמים הם נמצאים באותה קבוצה כך ש-300 נשים שהתלוננו על אותן קבוצות, על אותו מבצע, הוגש נגדו כתב אישום אחד שכולל 300 תיקים.
קרן ברק: הבנתי, אז סתם, ה-300 האלה מתוך ה-400 שאמרת?
קרן ברק: סתם, כדי שאני אבין את המספרים.
קרן ברק: זאת אומרת ה-400 כוללים את ה-300 של אותו בן אדם?
אבי בן אל: כן, כן.
אבי בן אל: לא מתוך, יכול להיות שיש תיק שמתנהל משנה שעברה, אני מדבר על כתב אישום.
עאידה תומא סלימאן: אולי זה יפתור את התעלומה כאשר נגיד שב-87% מהתיקים זוהה החשוד ונסגרו –
שירן חנניה: 44 מתחילת 2021.
קרן ברק: זאת אומרת 50% נסגרים בערך ו-50 נשארים.
שירן חנניה: לא, נפתחו 437 תיקים ונסגרו 44.
עאידה תומא סלימאן: בסביבות 10% נסגרו התיקים ובשאר זוהה החשוד, 87%.
קרן ברק: וכמה מתוך ה-87% הוגשו גם כתבי אישום?
קרן ברק: אחוזים, כמה?
קרן ברק: מה זה עוזר לי אם 87% זוהה החשוד ורק על שניים נגיד – אני רוצה להבין כמה כתבי אישום.
קרן ברק: 87% זוהה, זה חשוב, כמה מתוכם הוגשו.
אבי בן אל: לא, אבל מתוך ה-400 יש הרבה מאוד תיקים - - -
קרן ברק: לא, היא סידרה לי את המספרים.
אבי בן אל: אני רוצה להסביר כי יש פה מספרים שנזרקים.
אבי בן אל: ברשותך, אני רוצה להסביר, 431 תיקים שנפתחו, חלקם עדיין מתנהלים, אין לזה קורלציה כמה כתבי אישום הוגשו.
אבי בן אל: יכול להיות שכתב אישום שהוגש התיק נפתח משנה שעברה, אין קורלציה בין תיקים.
קרן ברק: אני רוצה להבין.
קרן ברק: התחלנו לדבר במספרים, אמרת 400, אמרתי 40 מתוך 400 זה 10%.
קרן ברק: היא אמרה לי בואי נדבר על אחוזים, לא נדבר על מספרים, אז אל תדבר איתי על מספרים.
קרן ברק: 87% מהתיקים זוהה הבן אדם, כמה אחוזים מתוך ה-87% גם הוגש להם כתב אישום?
קרן ברק: זאת השאלה שלי, כי זה לא עוזר לי שהוא זוהה ושוחרר ולא עשו לו כלום, או הלכו איתו לעסקת טיעון בלי לעדכן אותה.
קרן ברק: מה אכפת לי אם הוא זוהה אם לא קרה נגדו כלום?
אבי בן אל: אבל יש עדיין תיקים שמתנהלים.
אבי בן אל: תיק שנפתח אתמול עדיין נמצא ב-431.
קרן ברק: טוב, הבנתי, אז אין מספרים.
קרן ברק: הבנו.
קרן ברק: אני רוצה להגיד לפני שאני הולכת.
קרן ברק: זה לא חשוב ה – כי או שמדברים במספרים ואז זה מספר מול מספר, או שמדברים באחוזים ואז זה אחוז מול אחוז, אתה לא יכול לדבר איתי באחוזים פה ואז לדבר איתי במספרים כאן, זה פשוט לא מסתדר.
קרן ברק: כשאנחנו רוצים לעשות מעקב אז אתה צריך דבר לדבר להשוות.
קרן ברק: זה דבר אחד שחשוב לי להבין.
קרן ברק: את הנתונים של 105, היה דיון על זה בוועדה לבטחון פנים על המספרים האלה ולכן אנחנו מכירים.
קרן ברק: אני רק רוצה לומר עוד משהו, שאני חוזרת עליו מוועדה לוועדה ואני אגיד את זה גם כאן, חשוב לי שאולי תדעי גם את, אולי נעשה פה גם על זה איזה שהוא דיון, הצעת החוק שלי של פיתוי קטין וכל השלב הזה שבו מפתים וטווים את הקורים מסביב ועוקבים אחריו, בין אם זה פיזי ובין אם זה ברשת, ושואלים שאלות ורואים את הטעם שלהם ומבינים איך לוכדים את אותן ילדות, גם ילדים, אבל בעיקר ילדות, ברשת, כל השלב הזה לא נחשב עבירה פלילית היום.
קרן ברק: כתבי האישום מוגשים אך ורק אם זה מומש, אם נעשה המגע.
קרן ברק: אבל אם אמא רואה שלב כזה ונדלקות לה נורות והיא רוצה להגיש תלונה כי כל השלב הזה נראה לה לא תקין זה לא נחשב עבירה.
קרן ברק: הפיתוי לא נחשב עבירה, הפיתוי כן נחשב עבירה במקומות אחרים ולכן אני חושבת שגם על זה צריך, עאידה, לתת את הדעת כי אתה רוצה לעצור את זה.
קרן ברק: אנחנו הגענו לשלב שאנחנו בשנת 2021, אפשר לעצור בשלב הזה הרבה מאוד עבריינים גם אם הם לא עבריינים קשים ולעצור את הפעילות הזאת בשלב הזה ושווה לתת על זה פה את הדעת, גם בוועדה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: ברור מאוד שהרבה מההתחלות של פגיעות ושל הטרדות מתחילות בצורה כזאת, כדאי מאוד באמת לתת על זה את הדעת.
עאידה תומא סלימאן: אני מתנצלת, אבל חברי הכנסת בדרך כלל יש להם יתרון בבניין, בבקשה.
אלינה ברדץ' יאלוב: זכות דיבור, זה הדבר היחידי שיש לנו יתרון.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא הדבר היחידי, בואי לא נגזים.
מאשה אברבוך: שלום לכולם ונעים מאוד, אני מאשה אברבוך, אני עיתונאית במגזין 'המקום הכי חם בגיהינום'.
מאשה אברבוך: אז באמת אני מניחה שבדרך כלל כשמתעסקים בנושא הזה של הפצת תמונות, סרטונים ופרטים אישיים של נשים מגיעים אליי.
מאשה אברבוך: בשנתיים וחצי האחרונות כתבתי, לדעתי, עשרות כתבות על הנושא הזה ואני כאן באמת בשביל להגיד שנשים שזה קורה להן, מספרים מאוד מאוד גבוהים מהן מגיעות אליי.