GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: הרי מה זאת אומרת שוויון מגדרי?
עאידה תומא סלימאן: מה הבעיה שלנו בנושא שוויון מגדרי?
עאידה תומא סלימאן: שהנשים לא נמצאות בשוויון הזה.
עאידה תומא סלימאן: שהנשים הן במעמד נחות.
עאידה תומא סלימאן: אבל זאת הייתה החלטת ממשלה, זה כולל השינוי החקיקתי בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: נצטרך להילחם כאשר החוק יגיע לכנסת.
גלי עציון: גלי נפתרו כל הבעיות, נשאר לנו רק לשנות את השם...
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזאת תפיסה שהגיעה מהחלטת הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: בעיניי, זו תפיסה שהיא תפיסה שמנסה לטשטש את המאבק האמיתי, ושל מי הוא המאבק.
עאידה תומא סלימאן: ואני מדברת עכשיו על החלטת ממשלה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מדברת על החלטת ממשלה שהרשות תשנה את שמה – זה נקוב בתוך החלטת הממשלה שמתייחסת ל-1325.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה שמתחילים ליישם החלטות.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה שדווקא לא יתחילו דווקא בסעיף הזה.
עאידה תומא סלימאן: הייתי מחכה עם הסעיף הזה, כמו שחיכינו עם סעיפים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: כמו שהרבה סעיפים אחרים לא מולאו עד עכשיו.
אוה מדז'יבוז': לא.
אוה מדז'יבוז': אנחנו נמשיך לעדכן.
אוה מדז'יבוז': מחר יש את ירית הפתיחה שהיא חשובה ויש לנו שותפים.
עאידה תומא סלימאן: ברוח השוויון המגדרי, מחר אתם מתחילים.
עאידה תומא סלימאן: אל תגידי "ירית", במיוחד כאשר מדובר על מדינות כאשר הן נמצאות בקומפלקס – אז בואי ונתרחק מיריות.
עאידה תומא סלימאן: ... תודה רבה.
עאידה תומא סלימאן: נשמע את עו"ד נטע הלוי "אית"ך מעכי".
נטע לוי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, ותודה אוה, אנחנו מברכות מאוד על הפתיחה הזו.
נטע לוי: אני אציין שגם אושרה פרידמן, קיימה איתנו שיחות ודיונים והתכתבויות על האינפוט שלנו ועל הרעיונות שלנו לקיום המהלך הזה.
נטע לוי: אנחנו מאוד שמחות ומברכות.
נטע לוי: בעינינו הדבר המשמעותי להפוך את הוועדה הזו למשהו אפקטיבי, זה באמת לייצר מנגנון היוועצות מחייב ורחב עם ארגוני חברה אזרחית, וזה משהו שאנחנו אומרות לרשות, מאוד חשוב לי שזה יישב על השולחן העבודה, ועל שולחן הדיונים לקראת תחילת העבודה, מכיוון שבעצם זה התוכן של 1325, להביא את הזוויות האזרחיות – של מה זה ביטחון, והזווית הרחבה ככל הניתן.
נטע לוי: ולכן, צריך לשמוע.
נטע לוי: וכשפנו ל"אית"ך מעכי", שנכון, אנחנו מקדמות הרבה שנים את 1325, אבל ברור שגם "אית"ך מעכי" לא יכולה לשבת שם כנציגה של חברה אזרחית.
נטע לוי: ולכן, בדיונים שלי עם אושרה, באמת העלינו את הנושא של חשיבות של היוועצות נרחבת שתימשך גם אחרי 8 במרץ, זאת אומרת, גם אחרי שתוגש תוכנית פעולה.
נטע לוי: בעיניי, זה אחד הדברים החשובים בתוכנית פעולה ליישום 1325.
נטע לוי: הדבר הנוסף שגם את דיברת עליו, גברתי היושבת-ראש, וגם חברת הכנסת לסקי, זה הנושא של ההגדרה של הביטחון, של הביטחון האנושי כאבן יסוד לתוכנית הפעולה, ולכל המהלך הזה, וזה בעיניי דבר שצריך ממש להיות הזרקור שלאורו הוועדה הזאת תעבוד.
נטע לוי: אני חושבת שזה מאוד חשוב שאת כיושבת ראש הוועדה הזאת שהייתה מעורבת גם במשכן, אבל גם מחוץ למשכן ב-1325, אם תוכלי ללוות, ושהוועדה תלווה את העבודה של הוועדה הבין-משרדית, תתעדכן, תיתן אינפוט, זה נראה לי מאוד משמעותי.
נטע לוי: אני רוצה לציין שיש שני דברים – אני מנסה לחשוב על דוגמאות קונקרטיות שבעיניי חשוב שיובאו בתהליך הזה.
נטע לוי: אחד נוגע לכנסת, וזה הנושא של ייצוג נשים בכל המפלגות.
נטע לוי: אם אנחנו מדברות ב-1325, על ייצוג נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה במוקדי קבלת החלטות, אז אנחנו כולנו יודעות כאן שיש מפלגות בכנסת ישראל שאין בהם בכלל נשים, וזה משהו שהוא קריטי, בשביל לעשות את הצעד הבא, בשביל להביא את מגוון הקולות ומגוון הזוויות.
נטע לוי: הנושא הבא, שגם עומד לפתחה של הכנסת בזמן הקרוב, זה הנושא של הנשק ורישיונות כלי הירייה, שבעצם, בקרוב יתחיל הליך חקיקה של עיגון התבחינים לקבלת רישיון לנשק.
עאידה תומא סלימאן: גם כן היינו מעורבות מאוד בנושא הזה, ופנינו לשרים למיניהם ולדורותיהם.
נטע לוי: בעצם יתחיל הליך של חקיקה, ובעיניי הוועדה, הוועדה הבין-משרדית, זה בהחלט נושא שצריך לעמוד על שולחנה.
נטע לוי: הנושא הזה של נשק, של מה המשמעות של כלי ירייה במרחב הפרטי, במרחב הציבורי.
נטע לוי: וזה בעינינו חלק מהרעיון של לראות את הביטחון ממגוון זוויות, ומזווית אזרחית ומגדרית.
עאידה תומא סלימאן: חשוב מאוד גם לערב גם כן את הקואליציה של נשים נגד נשק.
נטע לוי: אני אציין, שהארגון של – "האקדח על שולחן המטבח", בעצם הליך החקיקה הזו הוא בעקבות העתירה ש"אית"ך מעכי" והאגודה לזכויות האזרח מייצגות את האזרח על שולחן המטבח בנושא הזה.
נטע לוי: אנחנו מאוד מקוות שבאמת, גם חברות הכנסת, אגב, גם הקבינט, הקבינט לשוויון מגדרי שהקימה השרה מרב מיכאלי שגם מדברת על - - -
עאידה תומא סלימאן: הקימה הממשלה.
נטע לוי: בסמכויות הקבינט יש 1325, ויש גם את הנושא של צמצום תפוצת כלי הירייה במרחב הפרטי והציבורי.
נטע לוי: אני רק אומר, שאלת את מנהלת הרשות לגבי דברים משמעותיים שקרו השנה.
נטע לוי: אני אומר עוד דבר משמעותי, שמבחינתנו כחברה אזרחית, כארגון חברה אזרחית שעוסק בנושא הזה, אז אנחנו לפני כשנה וחצי הקמנו ועדה משותפת של נשים ישראליות ופלשתיניות שמקדמות את 1325.
נטע לוי: במסגרת הוועדה הזאת, הוצאנו גם בעקבות אירועי מאי האחרון, קריאה משותפת של נשים ישראליות ופלסטיניות לקידום משא ומתן לפתרון ארוך טווח שיושתת על החלטה 1325.
נטע לוי: זה מאוד חשוב שגם יישב הנושא של הקונפליקט ולא יוסט הצידה בעבודה של הוועדה, זה לא פשוט, זה מורכב.
נטע לוי: זה ברור שלממשלה לא יהיה קל לעכל את זה, אבל זה חלק מ-1325, וזה חלק הכרחי וחיוני.
נטע לוי: מבחינתנו זה דבר מאוד קריטי.
נטע לוי: אני חושבת שמעקב אחר העבודה הזאת, אני יודעת שמבחינת אושרה, אנחנו בהחלט בשיתוף פעולה.
נטע לוי: אנחנו מקוות שזה יהיה תהליך משמעותי ואפקטיבי.
עאידה תומא סלימאן: הגב' אביבה רז, שליחה מיוחדת ליישום החלטת 1325.
עאידה תומא סלימאן: משרד החוץ.
אביבה רז שכטר: תודה רבה על ההזמנה, ואני שמחה מאוד להיות כאן.
אביבה רז שכטר: המינוי שלי שנעשה לפני כמעט שנה, הוא חלק מתפיסת העולם של משרד החוץ שמתייחס לאג'נדה הגלובלית בנושאי ליבה שמעניינים את הזירה הבינלאומית המולטילטראלית, כאשר שוויון מגדרי הוא אחד הנושאים הבולטים שבהם.
אביבה רז שכטר: למעשה, גם לפני המינוי, נעשו דברים רבים במהלך השנים, וגם מאז שנת אלפיים, אז מועצת הביטחון החליטה על החלטה 1325, שבמהלכן כדוגמה העבודה שלנו עם ועדת האמנה שעוסקת באפליה נגד נשים CEDAW האחרונה שבהן אני השתתפתי כשגרירת ישראל למוסדות האו"ם בג'נבה, חזרתי לפני שנה.
אביבה רז שכטר: בעצם הציפה והעלתה את ההישגים ואת הדברים שעדיין צריכים להיעשות מבחינתה של מדינת ישראל.
אביבה רז שכטר: אני כאן אזכיר בסוגריים את נושא אמנת איסטנבול, שאנחנו מאוד מקווים להצטרף אליה, ונעשית כאן עבודה מאומצת בשיתוף פעולה טוב מאוד בין משרד החוץ למשרד המשפטים, ומשרדים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שקיבלתי איתות מאוד חיובי לאחר הפניות שלי לשני המשרדים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מקיימים ב-23 אירוע, שהשתתפו בו גם שר החוץ, וגם שר המשפטים, וגם שר העבודה והרווחה, בנושא של אמנת איסטנבול ונביא חדשות מאוד טובות, אני מקווה.
אביבה רז שכטר: כולנו מקווים.
אביבה רז שכטר: ואני מניחה שגם עו"ד טנא גלעד, שנמצאת פה אולי תתייחס לדברים.
אביבה רז שכטר: אבל זה בהחלט צעד חשוב מאוד שחשוב היה להזכיר.
אביבה רז שכטר: השנה הזו בכלל הייתה שנה קשה, לא רק מאחר ואנחנו עדיין בשנת קורונה, אבל שנה ללא תקציב.
אביבה רז שכטר: אני חושבת כשמדברים על אג'נדות ועל רעיונות יפים מאוד ללא תקציבים, ואומרים – אי אפשר בעצם לפעול.
אביבה רז שכטר: האופן שבו אני ראיתי את התפקיד שקיבלתי אותו וקראתי היטב את ההחלטה, וכפי שהזכרתי, בנויה על ארבע רגליים, לא רק השתתפות והעצמת נשים בנושא קבלת החלטות, ובנושא שלום וביטחון, אלא גם הגנה ומניעה, וכמובן, שיקום וסיוע.
אביבה רז שכטר: לכן חשבתי שבאמת העובדה שמדינת ישראל 21 שנים אחרי קבלת ההחלטה, אין לה עדיין תוכנית פעולה לאומית, זה דבר שהוא בעוכרינו, וזה למעשה צריכה להיות העדיפות הראשונה שלנו, כשאנחנו מסתכלים על הזירה הבינלאומית, למעלה מ-90 מדינות כבר הגישו תוכניות פעולה לאומיות, חלקן אפילו סידרה שנייה ושלישית.
אביבה רז שכטר: נכון הוזכר כאן, שיש כבר טיוטה מ-2014.
אביבה רז שכטר: החברה האזרחית הייתה פעילה מאוד.
אביבה רז שכטר: ואני רוצה פשוט לחזור ולומר, שהשתתפות החברה האזרחית היא בעצם קרדינלית בנושא הזה, והיא צריכה להימשך לכל אורך הדרך וגם אחרי.
עאידה תומא סלימאן: מה בסמכות שלך בתפקיד הזה שאת נמצאת בו, ואיך חלוקת העבודה בינך לבין הרשות שהיא לפי החלטת הממשלה אמונה על כתיבת התוכנית, על הטמעה מגדרית?
עאידה תומא סלימאן: הממשלה הפקידה את זה בידיים של הרשות, אמנם לצערי, חלק גדול מההחלטות לא יושם, וחלק יושם בדיליי גדול.
עאידה תומא סלימאן: אבל מה החלוקה כך שנדע למי לפנות במה?
אביבה רז שכטר: אני מודה לך על השאלה.
אביבה רז שכטר: לצערי, אני לא אוכל לענות לך בצורה חותכת, כיוון שבמהלך השנה הזו, התחלנו באמת בעבודה עם משרד המשפטים, והמשרד לשוויון חברתי, ועם הרצון להגיע לרגע שבו נשב כולנו במסגרת בין-משרדית ועם החברה האזרחית, וזה קורה למעשה, זה מתחיל מחר.
אביבה רז שכטר: אבל היינו מספר חודשים של עשייה בכיוון הזה.
אביבה רז שכטר: אני חושבת שהעובדה שזה כן קורה, חלק מזה הוא תודות לעובדה שבאמת חשבנו שללא הגעה למצב הזה של בניית תוכנית פעולה, גם לא נוכל לחלק פה סמכויות ולהבין מי עושה מה.
אביבה רז שכטר: מאחר וזה תפקיד חדש, אז יש לי את הזכות.
עאידה תומא סלימאן: בעצם, את תהיי אחראית על הדיווח למוסדות הבינלאומיים בנושא.
אביבה רז שכטר: אני חושבת שמעבר לדיווח, אני רואה את התפקיד הזה גם כתפקיד אקטיבי.
אביבה רז שכטר: כשאני אומרת אקטיבי, אני רוצה לראות את משרד החוץ בונה גם מדיניות חוץ פמיניסטית.
אביבה רז שכטר: אגב, יש מספר מדינות שכבר נושאות דגל בנושא הזה, כמו למשל, שוודיה או גם מקסיקו, וקנדה.
אביבה רז שכטר: יש פורום בינלאומי של שליחות מיוחדות ל-1325, ואני משתתפת בו.
אביבה רז שכטר: שוב אני אומרת, נכנסתי לשנה קשה, שבה בגלל הקורונה היה פחות קשר, למרות שדברים נעשו דרך הזום.
אביבה רז שכטר: אבל יש כאן עניין רב במעורבות של נשים בקבלת החלטות באזורי סכסוך, הנושא של אפגניסטן עלה חזק על הפרק.
עאידה תומא סלימאן: רק אצלנו לא קורה כלום.
אביבה רז שכטר: אבל בהעדר תהליך מדיני קורים דברים בשטח.
אביבה רז שכטר: למשל, אם יש לנו שנה של הסכמי אברהם, אני חושבת שאפשר בהחלט - - -
עאידה תומא סלימאן: למה, זה פתר את הסכסוך הסכמי אברהם?
עאידה תומא סלימאן: היינו בסכסוך עם בחריין ולא ידעתי?
אביבה רז שכטר: מתפקידנו כדיפלומטים ודיפלומטיות, להגיע לפתרון הסכסוך, בהחלט, אני חושבת שזה חלק ממשימה לא רק של משרד החוץ, אלא של כולנו.
אביבה רז שכטר: אבל אני אומרת, נוכח המצב כרגע, אני כן חושבת שחשוב לנו למנף את הסכמי אברהם שהם היום חלק מאוד נכבד מהאג'נדה של משרד החוץ, גם באופן שתהיה פה הטמעה מגדרית שנשים יהיו חלק אינטגרלי מייצוב ההסכמים האלה, ומימושם.
אביבה רז שכטר: ואני נותנת כדוגמה למשל, את העובדה שאנחנו רוצים להכניס את העובדה שנשים במדינת ישראל הן בחזית החדשנות, עם אימפקט חברתי לטובת מיזמים שיאפשרו עבודה משותפת אזורית עם נשות האזור לקידום אג'נדות גלובליות, אם זה בנושא אקלים, נושאים שהאזור סובל מהם, ונשים שיהיו חלק מהחדשנות שמובילה גם לקבלת החלטות - - -
עאידה תומא סלימאן: זה בדיוק כמו כל הסכם שיתוף פעולה עם מדינות אירופאיות.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, אני לא מסכימה באמת לשווק את זה כניסיון לשילוב נשים בפתרון הסכסוך, כי ההסכמים האלה לא שייכים לסכסוך.
עאידה תומא סלימאן: זה כמו שיתוף פעולה עם נורבגיה במקרה הזה, כדי לקדם עניינים מסחריים ועניינים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על 1325.
אביבה רז שכטר: נכון.
אביבה רז שכטר: אנחנו מדברים באמת על עשייה מדינית ש-1325 היא בהחלט פונה אליה.
אביבה רז שכטר: יש לנו הרבה מאוד אפשרויות, ואני חושבת שאנחנו לא עושים מספיק.
אביבה רז שכטר: העובדה שבמל"ל הוקמה ועדה להטמעה מגדרית היא חשובה.
אביבה רז שכטר: אבל שוב, גישה שלי, שהטמעה מגדרית היא לא שנשים יישבו בין עצמן, זה צריך להיות בין שני המינים, ואנשים צריכים להבין כדי שנגיע ונתקדם – זה צריך להיות עבודה משותפת.
אביבה רז שכטר: אני אזכיר שדו"ח הפורום הכלכלי העולמי, אומר - שלפני הקורונה, על-פי הניתוח שלהם, ייקחו כמעט מאה שנה, עשרה עשורים, מה שנקרא, כדי להגיע לשוויון מגדרי.
אביבה רז שכטר: התקופה של הקורונה השיגה אותנו אחורה בכמעט 40 שנה.
אביבה רז שכטר: אני חושבת שאנחנו בעמדת פתיחה קשה.
אביבה רז שכטר: ואם אני מתייחסת למדינת ישראל, אני חושבת שלמדינת ישראל יש הרבה מאוד מה להציג בפורמים הבינלאומיים.
אביבה רז שכטר: אני רק אזכיר, שבמהלך השנה הזו, שתי מדינות הובילו אג'נדה מגדרית, שהיא פולו-אף לבייג'ין 95, נתנה בעצם את פלטפורמת הפעולה הרחבה ביותר בנושא שוויון מגדרי, והובילה להחלטת מועצת הביטחון, זה נקרא generation equality forum, אני לא יודעת עד כמה אתם מעורים בזה, אבל הפורום הזה הקים שש קואליציות פעולה.
אביבה רז שכטר: U and Weamen הוא בעצם ארגון גג, שמארח את כל הפורום הזה.
אביבה רז שכטר: למדינת ישראל אפילו הוצע להשתתף באחת הקואליציה הזו שעוסקת בחדשנות וטכנולוגיה לטובת שוויון מגדרי, ללא תקציבים, וללא בעצם עוד מבנה.
אביבה רז שכטר: אנחנו לא נכנסנו לשם.
אביבה רז שכטר: השאיפה שלי לא רק להיות שם, אלא גם להוביל אותנו גם להשתתף בקומפקט אני מקווה שעוסק בשוויון מגדרי, וכמובן בכמה שיותר פורומים בינלאומיים, אם זה מלטראלי, או בילטראלי, שעשינו בחלקם במהלך השנה האחרונה, אני אזכיר את נאט"ו – שניים, שלושה דיונים כבר שהיו.
אביבה רז שכטר: והרבה מאוד אירועי צד שאנחנו משתתפים בהם.
עאידה תומא סלימאן: מה עם נאט"ו?
אביבה רז שכטר: נאט"ו, יש להם שליחה מיוחדת בנושא שוויון מגדרי.
אביבה רז שכטר: אנחנו קיימנו איתה דיאלוג, שהתייחס גם לנושאי צבא, גם לנושאי סחר בבני אדם, בדגש על נשים ונערות.
אביבה רז שכטר: אלה נושאים שמעניינים מאוד את נאט"ו.
אביבה רז שכטר: יש פורום של ארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה, שגם לו יש תוכנית פעולה, וגם פה אנחנו מנסים לראות איך אנחנו יכולים להשתלב.
עאידה תומא סלימאן: אולי באמת צריך לחזור לדיון יותר מעמיק מה זו גישה פמיניסטית, ומה זו גישה שאומרת ייצוג הנשים בהעמדת קבלת החלטות.
עאידה תומא סלימאן: האם זה לספור כמה נשים נמצאות?
עאידה תומא סלימאן: או באמת להגיע עם גישה אחרת - שבמקום להשתלב במוסדות שמייצרות את הקונפליקטים ואת הבעיות שהנשים סובלות מהן, אלא לפתור את הבעיות.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה קשה מאוד כאשר מייצגים מדינה בקשרי חוץ שלה, ויהיה קשה גם כן, כאשר לא מסונכרנת הגופים השונים, בממשלה לא מסונכרנים על הגישה שאומרת שצריך ליישם 1325.
עאידה תומא סלימאן: למשל, איך אפשר להסביר החלטת משרד אחר באותה ממשלה להוציא מחוץ לחוק ארגון שפועל למען זכויות וקידום זכויות נשים פלסטיניות.
עאידה תומא סלימאן: זה, אני בטוחה שמאתגר מאוד.
עאידה תומא סלימאן: איך להסביר שממלה שרוצה לשילוב נשים והעצמת נשים, גם כן מוציאה ארגון שהוא להעצמת נשים מחוץ לחוק.
עאידה תומא סלימאן: זה רק מעיד גם כן על הטמעת חשיבה מגדרית שצריך לעשות, בגלל המשרדים, ולא רק מקום אחד.
עאידה תומא סלימאן: אבל לצערי הרב, כאשר אנחנו מדברים על 1325, בואו, תעשו טובה, יש CEDAW לזכויות נשים, יש איסטנבול לנושא אלימות מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: יש 1325, למצב נשים באזורי קונפליקטים.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להחביא אותו, הוא ניצב כמו פיל בתוך החדר הזה.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתעלם ממנו כאשר מדברים על 1325.
עאידה תומא סלימאן: מילא CEDAW נשים אותו הצידה, למרות שאני לא מאמינה שאפשר לשים אותו הצידה.
עאידה תומא סלימאן: כאשר מדברים על נושאים אחרים, על אמנת איסטנבול, מילא.
עאידה תומא סלימאן: אבל 1325, בא לענות על מצב הנשים באזורי קונפליקטים - מה הסבל המיוחד שהן עוברות כאשר הן נמצאות באזורי קונפליקטים.
אביבה רז שכטר: אין לי ויכוח.
אביבה רז שכטר: אני רק רוצה לסיים ולומר, כעובדי מדינה וציבור - - -
עאידה תומא סלימאן: יש לי ויכוח כאשר מנסים לראות בנאט"ו אחד מהגורמים לפתור את הבעיות.
אביבה רז שכטר: לא אמרתי שכך אני רואה את נאט"ו כמי שיביא לנו את הישועה.
אביבה רז שכטר: אמרתי שכמדיניות חוץ, אנחנו פועלים בכל הזירות, ורוצים להיות חלק מהזירה הבינלאומית ומקהילת העמים והאומות, וזה תפקידנו.
אביבה רז שכטר: תפקידנו גם לפתור את הבעיות והמשברים שלנו, אבל כמובן שקטונתי.
עאידה תומא סלימאן: יש לי חלום, שתפקידנו בין האומות יהיה להביא ראייה אחרת, פמיניסטית, שחותרת לשלום, שחותרת לפיוס.
עאידה תומא סלימאן: זה החלום שלי, מה לעשות, בינתיים אני לא שר חוץ.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, נבילה אספניולי, את איתנו בזום.
נבילה אספניולי: צהריים טובים לכולם, אני מצטרפת אלייך לחלום, כבוד היושב-ראש, בעניין של מה תפקידנו.
נבילה אספניולי: אני רוצה להוסיף למה שנאמר גם מנטע, וגם ממי שאת אמרת.
נבילה אספניולי: אני רוצה לקרוא לילד בשמו – כל עוד שהכיבוש נמשך, והסכסוך, נמשך – אנחנו במצב של סכסוך מתמשך.
נבילה אספניולי: סכסוך מתמשך גם אם אין תהליך מדיני, יש בהתייחסות ב-1325, למצב של סכסוך מתמשך, ומה תפקידנו בתוך הסכסוך המתמשך.
נבילה אספניולי: תפקידנו גם להגן על הנשים, גם להעצים את הנשים.
נבילה אספניולי: גם לעקוב אחר מצבן של הנשים במרחבים השונים, במרחבי המחייה השונים.
נבילה אספניולי: מאוד חשוב להזכיר ולדבר על הביטחון של הנשים.
נבילה אספניולי: כולל ביטחון כלכלי, כולל ביטחון בתוך הבית.
נבילה אספניולי: וזה אומר כשאנחנו עוקבות אחר מצבן של הנשים והסקר שאת ערכת בזמנו לפני שלוש שנים על עניין של ביטחון הנשים, מראה כמה שהנשים בישראל מאויימות, ומרגישות בחוסר ביטחון, במיוחד נשים ערביות שנמצאות בשיא של חוסר הביטחון גם האנושי, גם הכלכלי וגם ביטחון בבית, כאשר הבתים שלהן נהרסים, כאשר הנשק משתולל בתוך הכפרים הערבים.
נבילה אספניולי: כל הדברים האלה קשורים למצב המתמשך של הכיבוש.
נבילה אספניולי: יש קשר ישיר בין מה שקורה במדינה, לבין המדיניות של הממשלה.
נבילה אספניולי: את הזכרת רק את הדוגמה האחרונה של הגבלות לחברה האזרחית הפלסטינית שבחלק גדול מהם פועל על זכויות האדם, זכויות נשים.
נבילה אספניולי: זה דבר חשוב מאוד לדבר עליו.
נבילה אספניולי: לדבר על מה זה ביטחון בשבילנו.
נבילה אספניולי: מפני שאנחנו נוכל לדעת אם הסכמי אברהם נופלים תחת 1325, או לא נופלים תחת 1325.
נבילה אספניולי: צריך גם להגדיר מה זה הסכסוך, איזה סכסוך אנחנו מדברים.
נבילה אספניולי: אנחנו במדינה מדברים על סכסוך כתוצאה מכיבוש, ותוצאה מהמשך אפלייה נגד הפלסטינים בתוך המדינה, ונגד הזכות להגדרה עצמית של הפלסטינים במדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל.
נבילה אספניולי: זה דברים שמאוד חשוב לי לדבר עליהם, ומאוד חשוב להתייחס אליהם גם בהגדרות, וגם כדי שהתוכניות תוכלנה להיות גם תוכניות מותאמות ומדברות לנשים בשטח.
נבילה אספניולי: אנחנו מדברים על נשים בעוני.
נבילה אספניולי: אנחנו מדברות על נשים בחוסר תעסוקה.
נבילה אספניולי: אנחנו מדברות על הפגיעה בנשים אחרי הקורונה.
נבילה אספניולי: עצם שסדר העדיפות המדינה בתוך המדינה, וסדר העדיפות התקציבי, לא מותנע לסגירת הפערים האלה, וממשיך את הפער הקיים בתוך המדינה, וגם אחד האתגרים שצריכים להתייחס עליהם, ולשאול את עצמנו גם בתוכנית של הפעולה של 1325, מה צריך לעשות.
נבילה אספניולי: כפי שציינת בהתחלה, אנחנו לא רק מדברים על אלימות בתוך המשפחה.
נבילה אספניולי: אנחנו מדברות על חוסר הביטחון הכללי, האנושי, שמאוד חשוב להתייחס אליו.
נבילה אספניולי: אני מאוד רוצה לפני המקרים האלה, גם לדבר גם לדבר על הכיבוש - על הפיל שנמצא בחדר, ולא מדברים עליו.
נבילה אספניולי: לדבר על הכיבוש והשפעותיו עלינו.
נבילה אספניולי: וגם לדבר על הביטחון האנושי.
נבילה אספניולי: גם לדבר על איך במצב של חוסר התקדמות מדינית, מה התפקיד שלנו בקידום השלום ועשייה של השלום בתוך הציבור של הנשים במדינה.
נבילה אספניולי: מה צריך לעשות כדי לאפשר ולפתח תשתית שתוכל להרים את הפתרון, ותוכל לקדם את הפתרון לקראת הפתרון, מאחר ואנחנו נמצאות בסכסוך מתמשך.
נבילה אספניולי: אז המושג סכסוך מתמשך כאן הוא מפתח בביטחון - - -
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, נבילה.
עאידה תומא סלימאן: אם אנחנו מדברים על ביטחון, וביטחון אנושי, גם כן, צריך לציין את מצבן של הנשים הערביות לאור התפתחות או הידרדרות המצב של פשיעה בתוך החברה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים על הקשר של הנשק הבלתי חוקי, המסתובב או נמצא בהרבה מהבתים – המושג "אקדח על שולחן המטבח", לצערי, הפך למציאות ריאלית להרבה נשים בתוך הבתים שלהן.
עאידה תומא סלימאן: גם שינויים בדפוסי האלימות נגד הנשים שבהם אנחנו רואים את הפשע המאורגן נכנס לתוך המרחב הזה, ומבצע גם רציחות וגם איומים, וגם הפחדות על נשים.
עאידה תומא סלימאן: משתמשים בהן, במקום לבצע, מה שנקרא, אלימות מגדרית במשפחה.
עאידה תומא סלימאן: יש עכשיו שכירי חרב שעושים זאת.
נבילה אספניולי: מדובר ב-56% מהנשים שנרצחו בשנת 2020, נתפסו עם נשק.
נבילה אספניולי: אנחנו היום מוציאות קמפיין ב-1325 וקואליציית נשים נגד נשק, קמפיין נגד הנושא של הנשק.
נבילה אספניולי: מדברים על החשיבות של העניין הזה, ואני חושבת שכן, חשוב שיהיה הדיון על חשיבותם במסגרת 1325 ובהקשר לסכסוך המתמשך ומה שקורה בחצר האחורית שלנו של המדינה.
עאידה תומא סלימאן: עו"ד הדס ארנון-שרעבי, משדולת הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אחריה, תניה מפורום "דבורה".
הדס ארנון-שרעבי: תודה רבה.
הדס ארנון-שרעבי: אני רוצה להתייחס להחלטה 1325, באמת, במישור רחב יותר של הדרה והעדר ייצוג נשים הולם במוקדי קבלת החלטות.
הדס ארנון-שרעבי: אז החלטה 1325, באמת מהווה ביטוי לתופעה כוללת של הדרת נשים מהשתתפות, וקבלת החלטות במרחב הציבורי.
הדס ארנון-שרעבי: ולכן, לדעתנו, כל דיון ביישום ההחלטה, חייב להיות שלוב בשיח הרחב יותר של העדר ייצוג הולם והדרה של נשים.
הדס ארנון-שרעבי: האיום על השתתפות של נשים במוקדי קבלת ההחלטות, משתקף היום כמעט בכל מרחב ציבורי – בזירת הצבא, המשטרה, המשפט, הכנסת ועוד.
הדס ארנון-שרעבי: גם כיום אחוז הייצוג הנשי במשרות מפתח הוא מועט, ואנחנו לא רואות מאמץ אמיתי לשנות את המצב הזה.
הדס ארנון-שרעבי: לדוגמה בצבא.
הדס ארנון-שרעבי: רק לאחרונה מונו 28 קצינים בתפקידי פיקוד בכירים, ומתוכם רק שתי קצינות למשרות מפתח.
הדס ארנון-שרעבי: עוד דבר, לצד הצורך ביצירת עוד סעיפי חקיקה שיבטיחו השתתפות שוויונית של נשים, יש לדרוש גם את יישום החקיקה הכבר קיימת שנועדה לדאוג לייצוג הולם של נשים.
הדס ארנון-שרעבי: לדוגמה, אתמול אושר ועדת האיתור לבחירת היועצת המשפטית הבאה לממשלה, או היועץ המשפטי הבא.
הדס ארנון-שרעבי: על הוועדה ליישם את סעיף 6(ג) לחוק שיווי זכויות האישה, ולנקוט בפעולות אקטיביות לאיתור מועמדות ראויות לתפקיד, ולמנות לראשונה בכל שנותיה של מדינת ישראל, אישה לתפקיד היועצת המשפטית לממשלה.
הדס ארנון-שרעבי: הדרת נשים מהמרחב הציבורי, אחד מהאיומים הגדולים על שוויונן ורווחתן של נשים בחברה הישראלית כיום.
הדס ארנון-שרעבי: אנו מבקשות מהוועדה, להמשיך ולהידרש לתופעת ההדרה במדינה להיבטיה השונים, להעלות אותה על סדר-היום, ולהציג פתרונות אפשריים לה.
תניה מורקס: תודה רבה, ליושבת-ראש הוועדה ולמשתתפות.
תניה מורקס: בשנה האחרונה ציינו 20 שנה להחלטה 1325.
תניה מורקס: מאז אוקטובר שעבר, אז באמת ננקטו כמה צעדים קטנים קדימה.
תניה מורקס: דיברנו על מינוי של שליחה מיוחדת לנושא 1325, יש מחר דיון, לא אחזור כמובן.
תניה מורקס: והוועדה המייעצת למל"ג על הנושא של הטמעת חשיבה מגדרית בעת גיבוש המלצות למדיניות לאומית ומצב חירום.
תניה מורקס: אני רק אדגיש, שדווקא בוועדה הזאת שאנחנו לוקחות בה חלק, יש נשים וגברים, וייצוג של אנשים ממגוון קבוצות אוכלוסייה – דווקא זה כיוון חיובי אחד.
תניה מורקס: אני אגיד שאנחנו ארגון חברה אזרחית, אנחנו עמותה מפלגתית "פורום דבורה".
תניה מורקס: בכל פגישה שאנחנו נמצאות בה עם מקבלות ומקבלי החלטות, אנחנו דואגות לקדם גם יישום וגם קריאה לתוכנית לאומית.
תניה מורקס: בפועל, אנחנו עוסקות ביישום של 1325, בעיקר ייצוג שוויוני לנשים סביב שולחן קבלת ההחלטות.
תניה מורקס: לצערי, אנחנו עוסקות בספירת הנשים, אנחנו לא שם עדיין, באיזה מצב שאני לא יכולה להגיד כמו שבדיוק דובר כשאנחנו מדברות על רשימה של מינויים, אין מה לעשות, אני עדיין סופרת הנשים כי הן עדיין מספר מאוד מועט.
תניה מורקס: יש כיוון חיובי בהקשר של מנכ"ליות משרדי ממשלה.
תניה מורקס: השנה יש 10 מנכ"ליות בפעם ראשונה מתוך 30, אנחנו לא שם עדיין.
תניה מורקס: 17% ראשות נציגויות במשרד החוץ.
תניה מורקס: וקצינה אחת מתוך 34 בפורום מנכ"ל.
תניה מורקס: אפשר לדבר עד כמה הצבא צריך להיות מרכיב מרכזי במוקדי קבלת החלטות, אבל זה המצב כרגע.
תניה מורקס: וכשאין נשים בצבא ואין - - - קבלת החלטות הבכיר ביותר, אז אנחנו לא נמצאות שם כדי לקחת חלק, ולעצב את ההחלטות שמשפיעות על כולנו.
תניה מורקס: יש גם מהלכים חיוביים של משרדי הממשלה, כולל מהלך מבורך של שר החוץ לבחינת חסמים העומדים בפני נשים, ואת קידום התפקידים של ראשות הנציבויות, ואני מקווה שאנחנו נראה פרות לזה, ובשנים הקרובות אולי יותר נשים בעמדות בכירות במשרד החוץ.
תניה מורקס: אני לא שמעתי טוב אם ראש הרשות לקידום מעמד האישה, דיברה על מאגר שלה לתפקידים בכירים.
תניה מורקס: אבל יש במאגר הקיים הזה, בפועל, אנחנו מיישמות את זה, ושולחות קורות חיים של נשים מקצועיות לתפקידים שנפתחו במשרדי הממשלה.
תניה מורקס: אני מקווה לחבור למאגר.
תניה מורקס: הבנתי שהן מעלות שלב במאגר הזה, מפתחות אותו.
תניה מורקס: אני חושבת שזה דבר חיובי.
תניה מורקס: אנחנו עובדות על כך שכל האפשרויות יהיו פתוחות בפני נשים וגברים בתחומי הביטחון ומדיניות על בסיס מקצועי ולא מגדרי, כדי לקחת חלק בקבלת החלטות לאומיות.
תניה מורקס: אני רוצה לדבר על "שומר החומות" והעימותים הפנים מדינתיים במאי.
תניה מורקס: אנחנו קראנו לחברות כנסת ממפלגות שונות לצאת בקריאה משותפת להפסקת האלימות והסתה, מתוך מחשבה שיש לנשים שהן בעמדות בכירות אמירה ויכולת להשפיע באופן חיובי על החוסן הלאומי של כולנו, לא משנה מאיזו מפלגה ומה הדעות הפוליטיות, אבל לאחד כוחות בקריאה משותפת.
תניה מורקס: זה לא קרה בפועל.
תניה מורקס: אני חושבת שזה דבר מאוד חשוב.
תניה מורקס: אנחנו עסקנו בקידום בתופעות שידברו בנושאים ביטחוניים ומדיניים בהקשרים שונים – חוסן לאומי, עורף, אזרחים, גיאו-פוליטיקה, וכו'.
תניה מורקס: אני חושבת כשיש יותר אנשים במיוחד מאוכלוסיות שונות גם בתקשורת וגם בפאנלים מקצועיים, אז זה יעודד נשים צעירות יותר להיכנס לתחומים האלה.
תניה מורקס: דבר אחרון.
תניה מורקס: יש הדרה כפולה שאנחנו רואות גם בשנה האחרונה, גם כשהן משתתפות, אז אין עליהן דיווח, למשל בהסכמי הנורמליזציה היו לא מעט נשים שלקחו חלק גם בכתיבה של ההסכמים עצמם ממשרד החוץ, וגם נסעו להשתתף בדיונים עצמם.
תניה מורקס: לצערי בתמונות הרשמיות שיצאו, אין אף תמונה של אישה.
תניה מורקס: גם הנשים הבכירות ביותר, מנכ"ליות של משרדים לא הופיעו בתמונות, והתמונות היחידות שאני מצאתי היו מ"על ערבייה" בטוייטר.
תניה מורקס: זה גם משהו שצריך לקחת בחשבון.
תניה מורקס: אני חושבת שזה מאוד חבל, כי יש נשים שלוקחות חלק במוקדים האלה גם במשא ומתן מדיני, וחבל להוציא אותן מהתמונה.
תניה מורקס: דובר על זה שיש לא מעט החלטות ממשלה שעוסקות בפועל ביישום 1325.
תניה מורקס: אני ספרתי חמש החלטות ממשלה.
תניה מורקס: ואני חושבת, ואגיד את זה מחר בדיון שלנו, הדבר העקרוני ביותר זה לא ליצור עוד החלטה, אלא ליצור מנגנונים של הטמעה, יעדים מדידים, מנגנוני דיווח ויישום.
חיה עבו: אנחנו בתנועת "נשים עושות שלום", שמטרתה, סיום הסכסוך הישראלי פלסטיני, באמצעות הסכם מדיני מכבד, לא אלים, ומוסכם על שני הצדדים.
חיה עבו: יודעות שהמטרה הזאת לא תושג ללא נשים סביב שולחן הדיונים וקבלת ההחלטות בנושא שלום וביטחון.
חיה עבו: וזה הפן שמבחינתנו הכי חשוב כרגע ב-1325.
חיה עבו: ולכן, אנחנו חושבות שחייבים לגבש, לתקצב תוכנית פעולה ליישום מיידי של החלטה 1325.
חיה עבו: עברנו כבר כל כך הרבה שנים מאז שזה הוחלט, מאז שנחקק החוק בישראל, באמת, הגיע העת.
חיה עבו: חשוב לדעת האם וכמה נשים יושבות סביב השולחן בגוף שמגיש הערכות מצב, לגבש הצעות למדיניות ארוכת טווח, ונראה כגוף המשמעותי ביותר שמייעץ לקבינט ולממשלה הנותן ביטחון לאומי.
חיה עבו: פה אני חושבת שהמשמעות של ביטחון, יכולה לקבל את כל המשמעויות שדוברו פה עד עכשיו.