GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנג'אן שאקייה: להיות במעמד הזה הופך אותנו לחזקים יותר.
אנג'אן שאקייה: יש בחוקה את ההוראה ש-33% מחברי הפרלמנט יהיו נשים, אבל בפעם האחרונה שערכנו בחירות בנפאל, בשנת 2017, נבחרו בסביבות 40% נשים מסך כל חברי הפרלמנט.
אנג'אן שאקייה: זו עליה בכמות הנשים בעמדות קבלת החלטות, וזה מאוד חשוב לנו.
אנג'אן שאקייה: בנפאל יש לנו גם ציבור נשים של יותר מ51%, וברוב המקומות בעולם מספר הנשים עולה על מספר הגברים.
אנג'אן שאקייה: זה אומר שאנחנו לא יכולים להתעלם מנשים.
אנג'אן שאקייה: אני מאמינה ששני הסוסים במרכבה חייבים לשתף פעולה, גברים ונשים הם לראייתי כמו סוסים במרכבה שזזים ביחד.
אנג'אן שאקייה: אם אנחנו צריכים לפתח את הארץ שלנו, אז הגבר הזה והאישה הזו צריכים לעבוד ביחד, כדי שהם יזוזו ביחד ואנחנו נשיג את ההתפתחות שרצינו.
אנג'אן שאקייה: אני מקווה שעוד עשר שנים בנפאל נוכל לראות עוד הרבה יותר נשים בעמדות כוח בשדות שונים, וזו הנקודה העיקרית של ההחלטה על חשיבות נשים בעמדות קבלת החלטות, החלטה שעבורנו היא חשובה מאוד.
אנג'אן שאקייה: תודה רבה לך.
עודד פורר: עכשיו שגרירת אוסטריה, אנה ליקו.
עודד פורר: אחריה עורכת הדין נטע לוי מ"אית"ך-מעכי".
אנה ליקו: (תרגום חופשי מאנגלית) תודה רבה לכם על זכות הדיבור.
אנה ליקו: כבוד ועונג לי לדבר אתכם היום, אמנם בקצרה.
אנה ליקו: אוסטריה מייחסת חשיבות רבה ליישומה של החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 1325.
אנה ליקו: זו הייתה יוזמה מאוד חשובה במהלך זמננו במועצת הביטחון, והצלחנו לצלוח את דרכנו דרך החלטה נוספת, 1820, שלמעשה ערערה על החלטת האו"ם 1325.
אנה ליקו: אני חייבת להודות, לא התכוננתי כראוי לדבר פה היום, הייתה פה איזושהי אי הבנה, ועדיין זה כבוד עבורי.
אנה ליקו: אני חושבת שחשוב להפוך את צורת החשיבה שמאחורי החלטה 1325 לנורמה, תמיד לחשוב על לערב נשים ולהראות סולידריות.
אנה ליקו: כשאני הגעתי לישראל קיבלתי הרבה תמיכה מקולגות במשרד החוץ וגם בינינו האוסטרים, מפני שגם עבור אוסטריה זה היה חריג לשלוח שגרירה אישה לישראל.
אנה ליקו: אני הראשונה מזה 50 שנה, ואני מעריכה מאוד את התמיכה שקיבלתי.
אנה ליקו: תודה רבה לכם על במת הדיבור.
עודד פורר: מעניין לראות כמה שגרירות הן הנשים הראשונות שנשלחו כשגרירות לישראל או לכל מדינה אחרת כנשים.
עודד פורר: עו"ד נטע לוי מאית"ך-מעכי, אחריה אנה אמה נרקו, שגרירת גאנה.
נטע לוי: תודה רבה לך, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת עודד פורר, על קיום הדיון בוועדה הזאת, שהייתה בית לקידום ההחלטה גם כאשר ישבה בראשה יושבת-הראש הקודמת, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.
נטע לוי: תודה רבה לכבוד השגריר צ'אודורי ולכבוד השגרירה קלי קארי שנענו לבקשנו להצטרף לדיון ולתת רוח גבית לקריאה שלנו לאמץ תוכנית פעולה ליישום תוכנית 1325 בישראל, מתוך ההבנה שלא מדובר בהחלטה שנועדה רק לקדם זכויות נשים אלא החלטה לטובת החברה כולה, כפי שגם אמרו חברת הכנסת מיכאלי וחברת הכנסת אלהרר קודם לכן.
נטע לוי: אני עורכת דין בעמותת אית"ך-מעכי – משפטניות למען צדק חברתי.
נטע לוי: במשך יותר מעשור אנחנו מקדמות את יישום החלטה 1325 בישראל.
נטע לוי: ההחלטה הייתה באמת פורצת דרך.
נטע לוי: היא הכירה בהשלכות הקשות שיש לקונפליקטים על נשים, נערות, ילדות וילדים, ועל היעדרן של נשים ממוקדי קבלת החלטות בנושאי שלום וביטחון.
נטע לוי: ישראל הייתה הראשונה מן המדינות החברות באו"ם לאמץ חלק מן ההחלטה בחקיקה ההיסטורית מ-2005, הסעיף שדורש ייצוג נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה בוועדות ובגופים ציבוריים, לרבות אלה העוסקים בשלום וביטחון.
נטע לוי: לצערנו, כפי שאמרת, הסעיף הזה לא מיושם גם היום, וביתר שאת בכל הנוגע לייצוג נשים מקבוצות מיעוט שמודרות באופן כמעט מלא ממוקדי קבלת ההחלטות, בהן נשים ערביות ונשים חרדיות, שחסרות אפילו כאן היום.
נטע לוי: הסעיף ההיסטורי והחשוב הזה בחקיקה הישראלית, גם אם הוא ייושם במלואו הוא לא יהווה יישום של החלטה 1325.
נטע לוי: זו דורשת התמודדות הוליסטית, לקשור בין ייצוג והגנה על נשים מכל סוגי האלימות, תוך הטמעה של חשיבה מגדרית לתחום של שלום וביטחון.
נטע לוי: 86 מדינות אימצו תוכנית פעולה כוללת ליישום ההחלטה, לאחר החלטות ההמשך של מועצת הביטחון של האו"ם.
נטע לוי: ישראל היא לא אחת מהן.
נטע לוי: נציין כי ישראל נדרשת לדווח על ההתקדמות ביישום החלטה 1325 אבל זאת לא הסיבה היחידה לקדם את ההחלטה.
נטע לוי: ארגוני נשים רבים בישראל פועלים לקידום העקרונות של החלטה 1325 ב-20 השנים האחרונות ואף נעשה מהלך מקיף של עשרות ארגונים, שהיינו שותפות להובלה שלו, לכתיבת תוכנית פעולה של החברה האזרחית.
נטע לוי: ניתן לראות אותה באתר הוועדה.
נטע לוי: התוכנית הוגשה לממשלה והממשלה קיבלה בדצמבר 2014 את החלטה 2331, שבה היא התחייבה להטיל על הרשות לקידום מעמד האישה לגבש צוות בין-משרדי שיגבש ביחד תוכנית פעולה שתדאג לייצוג והגנה על נשים מכל סוגי האלימות.
נטע לוי: חשוב לשים לב לדברי ההסבר של ההחלטה, על הדגש בשיתוף של ארגוני החברה האזרחית.
נטע לוי: זה נאמר כאן על ידי הנציגים והנציגות מן העולם.
נטע לוי: הצעדים הנדרשים הראשונים לשם יישום ההחלטה הם הקמה של צוות בין-משרדי, שיקיים תהליך של הכנת תוכנית כוללת באמצעות שיתוף פעולה בין-משרדי ועם החברה האזרחית.
נטע לוי: החלטה 1325 היא כלי, שסייע רבות לקידום שיתוף מגדרי ופתרון ומניעה של קונפליקטים אלימים במדינות רבות בעולם.
נטע לוי: בימים אלה אנחנו באית"ך-מעכי עורכות סדרה של אירועים ודיונים בשיתוף עשרות ארגונים ומאות אזרחיות ואזרחים בנושא החלטה 1325.
נטע לוי: לכל מי שעוסק ועוסקת בה ברור כי ההחלטה הזאת חשובה ורלוונטית מאי-פעם לישראל.
עודד פורר: תודה רבה, נטע.
עודד פורר: רשות הדיבור לאנה אמה נרקו, שגרירת גאנה, ואחריה תניה מורקס, מנכ"לית פורום דבורה.
אנה אמה נרקו: (תרגום חופשי מאנגלית) שלום וצהריים טובים, תודה שהזמנתם אותי לדיון על התוכנית החשובה הזאת.
אנה אמה נרקו: אני מצטרפת לשגרירות האחרות שדיברו פה, לומר כמה חשובה לגאנה כמדינה החלטת מועצת הביטחון של האומות המאוחדות 1325.
אנה אמה נרקו: אני שמחה לומר שאני גם השגרירה הראשונה מגאנה לישראל.
אנה אמה נרקו: אני מאוד מעריכה את מה שישראל עושה בכדי להעצים את השיתוף של נשים בשלטון.
אנה אמה נרקו: באופן דומה בגאנה, ממשלת והנהגת גאנה ונשיא גאנה, ננה אקופו-אדו, דוגלים בשיתופן של נשים בנושאים לאומים, ומבטיחים שנשים לוקחות חלק בנושאי הממשלה, לא רק ברמה הלאומית אלא גם ברמה המחוזית והמקומית.
אנה אמה נרקו: זאת מפני שכולנו יודעים ומבינים, חלק גדול מהעבודה נעשה ברמה המחוזית וברמה הקהילתית, כך שהחלטה כזו שהתקבלה בדרג הממשלתי חייבת לקחת בחשבון נושאים של נשים ברמות הקהילה והמחוז.
אנה אמה נרקו: עבורנו בגאנה חשוב מאוד שנשים נכללות בכל נושא, מהרמה הקהילתית ועד לרמה הלאומית.
אנה אמה נרקו: אכן הרבה נשים מגאנה לוקחות חלק בכלכלת הבית שלהן, הרבה נשים עוסקות בפעילויות עסקיות שונות כדי לתמוך בבני זוגן ובילדיהן.
אנה אמה נרקו: זו הסיבה שחשוב שנוכל לומר שיש לנו מערכת ממשל שמשלבת בצורה הנכונה, גם ברמה הקהילתית וגם ברמה הלאומית.
אנה אמה נרקו: אנחנו שמחים על כך שיש לנו נשיאת בית משפט עליון אישה, ולפניה גם כיהנה במשרה אישה, גם שרת המשפטים היא אישה.
אנה אמה נרקו: יש לנו די הרבה נשים בעמדות בכירות, אבל אנחנו מאמינים שאנחנו חייבים לתמוך בנשים ברמה הלוקאלית, במיוחד בבנות בית ספר.
אנה אמה נרקו: לתת להן את הביטחון שהן זקוקות לו בשביל להאמין בעצמן, שיש להן תרומות עם חשיבות גדולה להתפתחות האומה.
אנה אמה נרקו: ממשלת גאנה בארבעת השנים האחרונות מיישמת חינוך חינמי, לא רק ברמה היסודית אלא גם ברמה העל-יסודית.
אנה אמה נרקו: הבחנו שלמרות שיש לנו הרבה בנות בבתי הספר חלק גדול מהן נושר מהלימודים אפילו לפני שהן מגיעות לגילאי התיכון.
אנה אמה נרקו: אז יש חינוך חובה מהבסיס ועד סוף התיכון, זה חשוב מאוד כחלק מהמהלך להבטיח שבנות נשארות בבית הספר, ושהן מחנכות את עצמן לרמה הגבוהה ביותר, ובסוף להיהפך ליותר ממנהלות משק בית טובות, כמובן שבשותפות שהן בוחרות.
אנה אמה נרקו: ב-2010 יצאה התוכנית הלאומית שלנו ליישום החלטת 1325 ברמות השונות של הממשלה.
אנה אמה נרקו: כמובן שישנם אתגרים אך אנו גם מבינים שזה דורש יותר מאשר את רצונן של הנשים בלבד.
אנה אמה נרקו: דרושים שותפים גברים שיתמכו בתנועה הזו, וייעזרו ביישום אפקטיבי של ההחלטה.
אנה אמה נרקו: בהקשר הזה ארצה לצטט את הפילוסוף הגנאי ג'יימס אמאן קויגוויר אגראי שחי בשנים 1875-1927, וזה מה שהוא אמר: "אם אתה מחנך גבר, אתה מחנך אינדיבידואל, אם אתה מחנך אישה אתה מחנך אומה שלמה".
אנה אמה נרקו: זה למעשה מה שאנחנו עושים בגאנה כדי לקדם את השתתפותן של נשים בהתפתחות הלאומית.
אנה אמה נרקו: אנחנו מצטרפים לישראל לעבודה משותפת יחד עם הקולגות ממדינות אחרות, מפני שבסופו של יום אנחנו תלויים זה בזה.
אנה אמה נרקו: ההצלחות שכל אחד מאתנו ישיג ישפיעו על כולנו.
אנה אמה נרקו: אנו מברכים על שיתוף הפעולה שיש לנו עם ישראל, וכמובן עם חברי האומות המאוחדות, ואנחנו מאמינים שיחדיו אנחנו יכולים להשיג את מה שהגדרנו כמטרה: לקדם נשים למוקדי קבלת ההחלטות.
אנה אמה נרקו: אני רוצה להודות לכם מאוד על ההזמנה.
עודד פורר: רשות הדיבור לשגרירת דנמרק, אנה דורטה ריגלסן.
עודד פורר: אחריה תדבר תניה מורקס, מנכ"לית פורום דבורה.
אנה דורטה ריגלסן: (תרגום חופשי מאנגלית) תודה, כבוד היושב-ראש, על שהזמנתם אותי ואת כל השאר לפגישה החשובה הזו, שמנציחה את ההחלטה ההיסטורית.
אנה דורטה ריגלסן: שלום והתפתחות הן המטרות שהפוליטיקה הדנית הציבה.
אנה דורטה ריגלסן: בין אם זה פוליטיקה ברמה הלאומית או בצורות שונות של פיתוח, היו מיני שינויים.
אנה דורטה ריגלסן: הקולגות שלי, הנשים, סיפרו את ההיסטוריה האישית שלהן בנוגע למקומן בשושלת השגרירים על פי מגדר.
אנה דורטה ריגלסן: אני חושבת שאני השגרירה הדנית האישה הרביעית בישראל.
אנה דורטה ריגלסן: יתכן שזה צירוף מקרים או לא, אבל זו לא הפעם הראשונה שישראל הזמינה שגרירה לפה.
אנה דורטה ריגלסן: מה יכולה להיות התרומה שלי לדיון הזה?
אנה דורטה ריגלסן: קשה לדבר אחרי שגרירת גאנה, שתיארה בצורה נהדרת את מה שקורה בארצם ומה שקורה בעולם.
אנה דורטה ריגלסן: תרשו לי בכל זאת לנסות, ואולי לקחת השראה מההחלטה עצמה.
אנה דורטה ריגלסן: אם תסתכלו על המדינה הקטנה והצפונית שהיא דנמרק, מה אנחנו עושים?
אנה דורטה ריגלסן: אנחנו מנסים להשפיע על העולם וגם על עצמנו דרך כוח רך ככל שניתן.
אנה דורטה ריגלסן: היווצרותו של כוח רך היא רב צדדית.
אנה דורטה ריגלסן: האומות המאוחדות היא גוף שאנחנו תומכים ותמכנו בו לאורך הזמן, אנחנו חברים שהצטרפו באותו הזמן של הממלכה המאוחדת.
אנה דורטה ריגלסן: אתם יודעים למה?
אנה דורטה ריגלסן: מפני שזה שירת את האינטרסים שלנו, אבל בנוסף זה עוד גוף שעובד בצורה רב צדדית וברמה האזורית.
אנה דורטה ריגלסן: למה גישה של רב צדדיות יכולה להפוך?
אנה דורטה ריגלסן: היא יכולה להפוך לזכויות.
אנה דורטה ריגלסן: חובות גם, אבל זכויות.
אנה דורטה ריגלסן: וזה מה שנשים צריכות.
אנה דורטה ריגלסן: אנחנו צריכים לחשוב באופן מבני על האופן שבו אנחנו מארגנים את החברה שלנו.
אנה דורטה ריגלסן: זה נפלא לראות את הפגישה היוצאת דופן הזו, אבל מה שאנחנו רוצות זה התפתחות מבנית יציבה לכולם, בין אם זה במדינה הנהדרת הזו או ברמה הבין-לאומית.
אנה דורטה ריגלסן: זה מה שאנחנו רוצים, אבל מה אנחנו מרוויחים מזה?
אנה דורטה ריגלסן: הקולגות שלי אמרו את זה, ואני חשבתי לעצמי איך אפשר לנסח את זה טוב יותר מכך.
אנה דורטה ריגלסן: אולי במקרה אתם מכירים את הסופרת הדנית קארן בליקסן, אישה שהיו לה חיים מאוד חופשיים, ואמנם היא שילמה על זה מחיר.
אנה דורטה ריגלסן: היא שברה הרבה גבולות.
אנה דורטה ריגלסן: היא אמרה שהכי שמחים אלו שיכולים לחיות בהתאם לטבע של עצמם.
אנה דורטה ריגלסן: אני חושבת היום שלגברים היה סיכוי גדול יותר למצוא את הטבע שלהם מאשר לנשים.
אנה דורטה ריגלסן: לנו יש עדיין את הגורל.
אנה דורטה ריגלסן: האם זה לא היה פשוט נפלא אילו גם אנחנו היינו יכולות למצוא את הטבע שלנו?
אנה דורטה ריגלסן: חשבו איזה עולם נוכל לבנות יחדיו.
עודד פורר: תניה מורקס, ואחריה אבקש מאביבית בר אילן ממשרד החוץ.
תניה מורקס: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת עודד פורר, ולצוות הוועדה על קיום הדיון החשוב הזה.
תניה מורקס: אני המנכ"לית של פורום דבורה.
תניה מורקס: פורום דבורה הוא עמותה א-מפלגתית שהוקמה על מנת לקדם את שילובן של נשים בתחומי הביטחון הלאומי ומדיניות החוץ וברוח החלטה 1325.
תניה מורקס: כבר דובר על זה שייצוג שוויוני של נשים מוביל לקבלת החלטות מכלילה יותר ויציבה יותר, בעת משבר וגם בשגרה.
תניה מורקס: לעתים רבות אין בכלל ייצוג של נשים בפורומים שונים, או שיש ייצוג מועט מאוד, במיוחד בתחומי הביטחון.
תניה מורקס: חברת הכנסת אלהרר ציינה זאת, שיש שתי שרות מתוך 25 משתתפים קבועים בקבינט המדיני-ביטחוני, תת-אלופה אחת בפורום מטכ"ל, שלוש חברות כנסת מתוך 17 בוועדת החוץ והביטחון.
תניה מורקס: במקרים רבים, כפי שציינת, חבר הכנסת פורר, הנשים שמשתתפות בפורומים האלה נכנסות רק לאחר לחץ חיצוני רב.
תניה מורקס: אנחנו בפורום דבורה שומעות המון: "לא מצאנו נשים מתאימות".
תניה מורקס: אני רוצה לומר שבשנת 2020 התירוץ הזה לא מתקבל על הדעת, הוא לא רלוונטי בכלל כשמדובר על קבלת החלטות, כשמתקבלות החלטות ללא נשים.
תניה מורקס: לא יכול להיות שב-2020 שר הביטחון והרמטכ"ל מאשרים רשימה של 40 מינויים בצה"ל, ומתוכם רק אישה אחת זוכה למינוי.
תניה מורקס: לא חסרות נשים מקצועיות ורלוונטיות.
תניה מורקס: בפורום דבורה יש רשת מומחיות שמכילה יותר מ-600 נשים שעוסקות בתחומים הללו.
תניה מורקס: צריך רק רצון ומודעות לעניין.
תניה מורקס: אם יפנו אלינו אשמח מאוד לעזור לכל מי שרוצה.
תניה מורקס: אציג עוד דוגמה: הוועדה מייעצת למל"ל בנושא הקורונה.
תניה מורקס: בהתחלה לא היו שם בכלל נשים, ולאחר לחץ חיצוני רב צורפו נשים, מתוכן שלוש חברות פורום דבורה, שתרמו רבות לעבודה של הוועדה, חידדו את הסוגיות החברתיות והצליחו להשפיע רבות גם על האופי, האיכות ועל תוצרי הוועדה.
תניה מורקס: אגב נראה שהמל"ל הפנים את העניין הזה והוועדה המייעצת בראשות ניצה קציר הייתה מאוזנת גם מבחינה מגדרית וגם מבחינת ייצוג קבוצות שונות באוכלוסייה.
תניה מורקס: צריך לעשות שינוי מהותי ופעולה אקטיבית לקידום שוויון מגדרי, במיוחד בתחומי הביטחון הלאומי.
תניה מורקס: אני רוצה להציע את הניסיון של פורום דבורה בכל פורום או ועדה מקצועית.
תניה מורקס: אני מחזקת את הנאמר כאן בעניין ביצוע תוכנית לאומית ליישום החלטה 1325.
תניה מורקס: תודה רבה.
עודד פורר: אביבית בר אילן, ראש חטיבת ארב"ל במשרד החוץ, בבקשה.
אביבית בר אילן: אני מבקשת לתת לעינת קרנץ נייגר, הממונה על מעמד האישה במשרד החוץ, להציג תמונה קצרה של מצב הנשים בשירות החוץ הישראלי ואז אני אומר כמה דברים, בבקשה.
עינת קרנץ נייגר: תודה רבה, חבר הכנסת פורר, שלום לכולם, צוהריים טובים.
עינת קרנץ נייגר: כפי שאמרה אביבית, אני הממונה על שוויון מגדרי במשרד החוץ.
עינת קרנץ נייגר: אני רוצה לתאר את מה שקורה אצלנו.
עינת קרנץ נייגר: חשוב להבין שבעבר במשרד החוץ לא הייתה הקפדה על גיוס שוויוני של נשים לסגל הדיפלומטי.
עינת קרנץ נייגר: כתוצאה מכך היום יש לנו מיעוט יחסי של נשים בדרגות הגבוהות וזה מביא לכך שיש לנו היום 17 נשים בלבד מתוך 100 ראשי נציגויות.
עינת קרנץ נייגר: יחד עם זאת, בשנים האחרונות המצב הזה תוקן, יש שיפור משמעותי מאוד.
עינת קרנץ נייגר: אנחנו מגייסים מספרים שווים של גברים ונשים לקורס הצוערים של משרד החוץ, כך שמבחינת עתודה אנחנו פועלים לכך שככל שיעברו השנים, בשנים הקרובות נמנה יותר ויותר נשים לתפקידים של ראשות נציגויות ולתפקידים בכירים במטה במשרד החוץ.
עינת קרנץ נייגר: יש עוד מה לעשות ולשפר אבל אנחנו מתקדמים ומתקדמות.
עינת קרנץ נייגר: לאחרונה התארגנה במשרד יוזמה של קבוצת דיפלומטיות שיזמה ניסוח של הצהרת עקרונות לשוויון מגדרי במשרד החוץ.
עינת קרנץ נייגר: ההצהרה הזאת אומצה על ידי שר החוץ ופורסמה ביום השנה ה-20 להחלטת האו"ם 1325 לכל עובדות ועובדי המשרד בארץ ובעולם, בחתימת מנכ"ל משרד החוץ.
עינת קרנץ נייגר: יש כוונה ליישם אותה וכבר התחלנו ליישם אותה.
עינת קרנץ נייגר: במסגרת הצהרת העקרונות הזאת יש סעיף שמתייחס ספציפית לקידום החלטת האום 1325.
עינת קרנץ נייגר: אנחנו פועלים על פיה ומתכוונים שמשרד החוץ יפעל ליישם אותה.
עינת קרנץ נייגר: אביבית תעמיק בזה אחריי.
עינת קרנץ נייגר: תודה רבה.
אביבית בר אילן: הנושא הזה הוא כמובן נושא חשוב ויקר לנו מאוד באגף לארגונים בין-לאומיים במשרד החוץ ובמסגרת זו הפכנו את נושא קידום השוויון המגדרי לנושא שעומד באחד מסדרי העדיפויות שלנו בקידום האג'נדה שלנו בזירה הגלובלית, באו"ם ובמקומות נוספים.
אביבית בר אילן: הדיפלומטים והדיפלומטיות הישראלים ממלאים תפקיד מרכזי מאוד בנושאים האלה.
אביבית בר אילן: אנחנו שחקנית פעילה מאוד בוועדה למעמד האישה באו"ם שנקראת CSW.
אביבית בר אילן: ישראל אפילו יזמה שם אימוץ החלטה ראשונה מסוגה בנושא מניעת הטרדות מיניות במקום העבודה.
אביבית בר אילן: אנחנו גם עומדים בראש קבוצת מדינות ידידות בנושא הזה.
אביבית בר אילן: לרגל ציון 20 שנים להחלטה 1325 הנציגויות שלנו קיבלו הנחיה ופעלו ברחבי העולם לציון האירוע.
אביבית בר אילן: אנחנו מתכוונים לעשות גם המון פעילויות לציון היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים, שיהיה ב-25 בנובמבר.
אביבית בר אילן: אנחנו פעילים בשילוב שפה שעוסקת בשוויון מגדרי ומניעת הטרדות מיניות בכל מיני החלטות של האו"ם.
אביבית בר אילן: כפי שעינת ציינה, אנחנו גאים מאוד ביוזמה האחרונה, לרגל 20 שנה להחלטה 1325, לפרסם הצהרה איך משרד החוץ מיישם פנימה את החלטה 1325, איך אנחנו מתחילים אצלנו בבית לפני שאנחנו פונים החוצה.
אביבית בר אילן: זו לדעתי הצהרה ראשונה מסוגה במשרד ממשלתי ישראלי, שהנהלת המשרד מחויבת ליישום העקרונות האלה.
אביבית בר אילן: אנחנו מקווים מאוד שמשרדי חוץ אחרים ברחבי העולם ומשרדי ממשלה אחרים בארץ ילכו בעקבותינו.
אביבית בר אילן: במסגרת המחויבות הזאת של הנהלת המשרד יש גם החלטה למנות שליחה מיוחדת מטעם משרד החוץ ליישום החלטה 1325 ואני שמחה שהשגרירה אביבה רז שכטר צפויה להיכנס לתפקיד הזה בימים הקרובים.
עודד פורר: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בישיבה הזאת לציון החלטה 1325 ולומר כמה מילים לממשלת ישראל דווקא מן המפגש הזה.
עודד פורר: ממשלת ישראל קיבלה החלטה בדצמבר 2014 על תוכנית בהתאם להחלטה 1325 והטילה על מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה להקים צוות בין-משרדי לגיבוש תוכנית פעולה כוללת לקידום שוויון מגדרי, ומפורט שם כמובן באילו נושאים יעסוק הצוות.
עודד פורר: לצערי בנובמבר 2020 אין עדיין תוכנית כזאת למדינת ישראל.
עודד פורר: זה המקום שלנו להרים דגל אדום לממשלה ולומר לממשלת ישראל: אין שום סיבה נראית לעין מדוע לא להוביל תוכנית כזאת.
עודד פורר: דווקא בעת הזו, בתקופה שבה נושא חשיבות שילוב הנשים במוקדי קבלת החלטות בתקופת הקורונה עלה לא פעם ולא פעמיים לסדר היום, גם בממשלת ישראל, יש מקום לקדם את הנושא הזה.
עודד פורר: אפנה שוב בכתב למנהלת הרשות לקידום מעמד האישה, כמובן עם העתק לשרים הרלוונטיים כי מוזכרים כאן משרד החוץ, המשרד לביטחון פנים, משרד הביטחון, משרד הפנים, משרד הרווחה, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד הכלכלה, משרד התרבות והספורט, המשרד לשירותי דת.
עודד פורר: לא נעים לי לומר אבל מזל שזה היה לפני הקמת הממשלה האחרונה כי אז היינו פה עם הרבה יותר משרדים שונים ומשונים.
עודד פורר: לעניין עצמו, כוועדה נפעל לדחוף את הממשלה לקדם את הנושא הזה כדי שתהיה תוכנית כזאת.
עודד פורר: לא סתם ביקשנו לזמן את השגרירות.
עודד פורר: שירות החוץ הוא מקום שבו אפשר להתחיל לשבור את תקרות הזכוכית.
עודד פורר: שגרירה בכל מדינה, גם אחרי ביצוע התפקיד כשגרירה, בהחלט יש לה מה לתרום עוד במערכת הפוליטית ובמערכת המדינית ובמערכת הניהולית בשירות המדינה בהמון המון תחומים.
עודד פורר: גם פה למשרד החוץ בהחלט זה משהו שכדאי לשקול אותו בחיוב פעם אחר פעם כדי להראות ולראות – יש לנו הרבה מאוד שגרירות מצוינות אך עדיין ברור שהייצוג נמצא בחסר.
עודד פורר: מייצוג שוויוני כולנו נרוויח.
עודד פורר: כפי שנאמר פה כבר, זה לא לתפוס מקום של מישהו ליד השולחן, זה פשוט להרחיב את השולחן.
עודד פורר: סביב השולחן צריכים להיות מגוון הדעות, הגוונים והמגדרים.
עודד פורר: כשם שאנחנו אומרים לא פעם כאן בישיבות – ופניתי לחברי כנסת מן המין הגברי להצטרך לישיבות הוועדה לקידום מעמד האישה, שבדרך כלל הם לא פקדו את ישיבות הוועדה, לקחת חלק – וכפי שאמר השגריר צ'אודורי, הנושא הוא לא נושא של המין הנשי בלבד, הוא נושא של החברה כולה, ולשם אנחנו מכוונים.
עודד פורר: תודה לכל מי שלקח חלק גם בארגון וגם בדיון עצמו אני מקווה שניפגש בשנה הבאה ללא קורונה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו חלק מן היום המיוחד שיזם חבר הכנסת סעיד אלחרומי, יום הנגב.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מקיימים את הישיבה של הוועדה בנושא תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.
עאידה תומא סלימאן: הנושא הזה בכנסת העשרים העסיק רבות את הוועדה הזו מאחר וזוהה מלכתחילה שזה נושא שמדבר על הקבוצה אולי הכי מוחלשת בציבור באופן כללי, ובאוכלוסייה הערבית באופן ספציפי.
עאידה תומא סלימאן: שיעור תעסוקת הנשים הבדואיות בנגב היה מהנמוכים ועם פערים אדירים מול הנשים באופן כללי במדינת ישראל וגם מול האוכלוסייה הערבית באופן כללי.
עאידה תומא סלימאן: הושקעו מאמצים רבים בוועדה כדי לנסות לאגם את המשאבים, את המאמצים ואת התוכניות שמדברות על תעסוקת נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: כמובן קודם כול נשמע את חבר הכנסת היוזם, אבל ננסה היום לסגור את הפער הזה של שנתיים שהכנסת לא התעסקה בנושא הזה והיינו בתוך מערכות בחירות, לראות איך תפקדה המדינה כאשר אנחנו בכנסת לא שמענו מה הולך שם ולא בדקנו.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, חבר הכנסת אלחרומי.
סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.
סעיד אלחרומי: בהחלט בכנסת העשרים בתפקידך כיושבת-ראש הוועדה הזאת דנו המון בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: עקבנו מעקב צמוד אחר החלטות הממשלה והעשייה של המשרדים השונים כדי להביא לידי ביטוי החלטות ממשלה שהתקבלו ובחנו מה ההשקעות התקציביות בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: הנשים הערביות הבדואיות בנגב הן הקבוצה המוחלשת בארץ, אין עוד קבוצה ברמה הזאת – גם סבל יום-יומי בכפרים הלא מוכרים, סבל בשל הריסות בתים, סבל בשל אי הנגשה של שירותים בסיסיים.
סעיד אלחרומי: במקביל אלינו, גברתי היושבת-ראש, מתקיים דיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות על המחסור בשירותי הבריאות, והנפגע העיקרי זה האישה הבדואית, זה האישה הערבית בכפרים הלא מוכרים האלה.
סעיד אלחרומי: בכדי לקחת את החברה הבדואית, החברה הערבית בנגב ממקום של עוני, של הזנחה, למקום טוב יותר, להתקדם קצת, חייבים להשקיע באוכלוסייה הזאת, בתעסוקת נשים.
סעיד אלחרומי: אבל השקעה באוכלוסייה הזאת – החסמים שהמדינה בעצמה שמה בפני הנשים האלה, מרוב שדיברנו עליהם הם כבר כמעט בלתי פתירים.
סעיד אלחרומי: נושא התחבורה הציבורית שאיננה נגישה.
סעיד אלחרומי: מגיעות ללשכתי בבאר שבע עדויות מצמררות.
סעיד אלחרומי: יש אישה בדואית שגרה בכפר לא מוכר, כמעט 5 או 6 קילומטרים מן הכביש הראשי.
סעיד אלחרומי: אם לא מתמזל מזלה לצאת מן הבית בשעה מוקדמת בבוקר אז היא לא יכולה לצאת כי אין תחבורה ציבורית, אין רכב במשפחה וגם כשהיא תגיע לכביש הראשי אין שם תחנת אוטובוס.
עאידה תומא סלימאן: יש התנגדות במשרד התחבורה ובנתיבי ישראל לשים תחנת אוטובוס בדיוק בכניסה לכפר.
סעיד אלחרומי: תחנת אוטובוס, פשוט מאוד שהאוטובוס שחולף בכבישים האלה יעצור שם.
סעיד אלחרומי: הנשים האלה הן הקבוצה שהכי ניזוקה.
סעיד אלחרומי: מה עוד שכאשר מגיעים ללשכת התעסוקה – שלשום קיימתי דיון עם מנהל שירות התעסוקה בדרום דווקא בנושאים האלה.
סעיד אלחרומי: כאשר אישה מגיעה ושולחים אותה להתחיל עבודה ב-6 בבוקר.
סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם, אישה, אימא חד-הורית, שגרה בכפר לא מוכר בזרנוב או באל פורעה או אפילו בישוב מוכר, ונשלחת להתחיל את יום העבודה שלה ב-6 בבוקר.
סעיד אלחרומי: מי יטפל בילדים וישלח אותם לבית הספר?
סעיד אלחרומי: או שאנחנו רוצים להזניח את הילדים האלה שינשרו לרחוב או שלא יגיעו לבית הספר?
סעיד אלחרומי: אימא חד-הורית, שאין לה בן זוג, חשוב שיהיו מקומות תעסוקה מותאמים, שיתחילו עבודה ב-8 בבוקר.
סעיד אלחרומי: במקום לשלם הבטחת הכנסה אפשר לדבר על שש שעות עבודה ולשחרר אותה אחר כך.
סעיד אלחרומי: אני מניח שנשמע ממשרדי הממשלה, גברתי היושבת-ראש, מה עשו ומה מתכוונים לעשות בסוגיות האלה.
סעיד אלחרומי: אני לא מרוצה בכלל משיעור התעסוקה של נשים ערביות בדואיות בנגב.
סעיד אלחרומי: השקעה בקבוצה הזאת של הנשים הערביות בדואיות בנגב היא השקעה בנגב, היא השקעה בחברה הערבית אבל גם בכלל תושבי הנגב, יהודים וערבים כאחד.
סעיד אלחרומי: גברתי היושבת-ראש, עשית עבודה מצוינת בכנסת העשרים בנושא הזה.
סעיד אלחרומי: חשוב שגם את תעקבי איתי ועם כולם אחר הנושא הזה.
סעיד אלחרומי: אני מודה לחברתי, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, שמצטרפת למאמץ ולשאר האנשים מן הארגונים השונים, מפורום דו-קיום ושאר הארגונים שמציגים בוועדה הזאת.
סעיד אלחרומי: אני מקווה שאנחנו נצא במסקנות ובסיכום שרק יועיל לאוכלוסייה החלשה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני מסכים איתך, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אנחנו מדברים על תעסוקת נשים באופן כללי, תשמע את האבסורד: בדיוק הגעתי מישיבת ועדת הכספים שבה דנים על הארכת גיל הפרישה של נשים, ואנחנו עדיין מחפשים את הדלת שאפשר ממנה שהאישה הערבייה הבדואית תגלוש לעולם התעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: הפער הזה שקיים בין הדיון שמתקיים קומה אחת למעלה לבין הדיון שמתקיים פה מתבטא בפער אדיר שקיים בשטח.
עאידה תומא סלימאן: זיהינו ודיברנו כל הזמן על הבעיה בשילוב נשים ערביות ועל החסמים שקשורים לתחבורה ציבורית, שקשורים למסגרות לגיל הרך והכנסה ירודה או תשלומי שכר נמוכים.
סעיד אלחרומי: גברתי היושבת-ראש, דיברנו על זה גם בכנסת העשרים.
סעיד אלחרומי: אלפי נשים בדואיות עוסקות בחקלאות בשכר שהוא מחצית משכר המינימום, ב-120 שקל ליום עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אם אנחנו מדברים על החסמים האלה בעניין נשים ערביות באופן כללי, זה כפליים ואולי פי שלושה כשמדובר באישה ערבייה בדואית בנגב, כאשר החסמים נערמים יותר ויותר.
עאידה תומא סלימאן: לכן בזמנו דרשנו שתהיה תוכנית ברורה.
עאידה תומא סלימאן: אני מזכירה לכולנו שאנחנו מקיימים את הדיון הזה בצל הקורונה, כאשר יש אבטלה חמורה יותר אצל נשים ויש מחסור במקומות תעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב כל מה שעבדנו למענו בעשר השנים האחרונות יכול לרדת לטמיון והמצב עלול לחזור אחורה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.
אימאן ח'טיב יאסין: צוהריים טובים לכולם, כבוד היושבת-בראש, חברי ידידי אחי סעיד, תודה רבה.
אימאן ח'טיב יאסין: מאמץ מבורך והרבה הצלחה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני מחזקת מכל הלב.
אימאן ח'טיב יאסין: כפי שאמרת הבוקר בצדק רב, אנחנו מגיעים לנגב מידי פעם וחווים את הכאב וזה נשאר ומלווה אותנו, אז איך אתה, בן הנגב, שנושא בנטל הזה גם ביום-יום, יום ולילה, רואה את הדברים, חי אותם, נושם אותם, ואפילו אם אתה רוצה קצת אתנחתא אתה לא יכול כי אתה בתוך זה ואנשים, נשים וילדים כל הזמן פונים אליך וכמונו רואים בך כתובת לנושא של הנגב.
אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שנושא תעסוקת נשים בכלל בחברה הערבית בעייתי וקטסטרופלי.
אימאן ח'טיב יאסין: למרות שניתנה עליו הדעת, צריך לתת לו תשובות ומענים ראויים, רלוונטיים ומותאמים.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאנחנו מדברים על נשים בנגב אנחנו יודעים שהבעיה חמורה שבעתיים ממה שקורה בתוך החברה הערבית.
אימאן ח'טיב יאסין: לא צריך להיות סוציולוג או עובדת סוציאלית כדי להבין – כדי שמשפחה תצא ממעגל העוני היא צריכה שיהיו לה שני מפרנסים, כל עוד אנחנו מדברים על משפחה עם ילדים קטנים.
אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מדברים על משפחה עם ילדים מבוגרים יותר אז צריך יותר.
אימאן ח'טיב יאסין: ומה לעשות שיש בחברה הערבית, ועוד יותר בנגב, בקושי מפרנס אחד.
אימאן ח'טיב יאסין: בנגב רוב הגברים המפרנסים גם עובדים בעבודות כפיים ועבודות שחורות ולא מקבלים שכר גבוה שמאפשר חיים נורמטיביים.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שכיום על פי הנתונים הסטטיסטיים רק 25% מן הנשים הבדואיות מועסקות ועובדות.
אימאן ח'טיב יאסין: איפה הן עובדות?
אימאן ח'טיב יאסין: אחוז די קטן ומינורי יחסית עובד בעבודות מוסדרות עם תלושי שכר ודירוג ודירוגים וכן הלאה, והשאר עובדות בעבודות כפיים ועבודות שחורות, בחקלאות ומזון וכן הלאה, ומקבלות חצי משכר המינימום.
אימאן ח'טיב יאסין: אז איך נוכל לצפות למשהו אחר בנושא הזה?