GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל חנוך אחדות: אני אגיד גם משפט, שיש הרבה מאוד נשים נפגעות אלימות שעוברות תהליכים ולא מגיעות למקלט, אולי צריך לתת את הדעת גם עליהן.
עודד פורר: עורכת הדין מרים כהבא, נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.
מרים כהבא: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש.
מרים כהבא: נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כבר שנתיים מנסה לקדם חלוקת אות מכוח חוק לעידוד שילוב של נשים בשוק העבודה.
מרים כהבא: מדובר בחוק שבא לתגמל מעסיקים שעשו מעבר לחובות החוקיות שהם מחויבים להן על פי חוק.
מרים כהבא: כל הנושא הזה מבורך מאוד, אנחנו חושבים שזה חשוב, אבל אנחנו חושבים שהאכסניה לא מתאימה.
מרים כהבא: החוק בא לתת אות הכרה, להעריך את פועלו של מעסיק שבא לקדם פרקטיקות שיטיבו עם נשים בשוק העבודה, לקדם את הנשים, להתאים את מקום העבודה למשפחה, מעבר לחובות החוקיות שהוא מחויב להן על פי חוק.
מרים כהבא: החוק מדבר על מינוי של מועצה ציבורית שאמורה לייעץ לשר, לקבוע קריטריונים ואמות מידה שלפיהן תחולק האות.
מרים כהבא: החוק לא קובע מהם הקריטריונים בכלל.
מרים כהבא: לכל הנושא הזה הוא מסמיך מועצה שקיימת, ממונה, ועובדת כבר שנה ויותר על אמות מידה כאלה.
מרים כהבא: לשים את המענק שם זה לקבוע קריטריון בניגוד לרוח החוק.
מרים כהבא: זה מנטרל את עבודת המועצה הציבורית, שהיא עמוד התווך של החוק הזה.
מרים כהבא: בנוסף, החוק קובע מנגנון – זו תחרות.
מרים כהבא: המעסיקים אמורים להגיש בקשה.
מרים כהבא: כל מעסיק שחושב שהוא עושה פרקטיקות מטיבות עם הנשים מעבר לדרישות החוק, מגיש בקשה, תחרות.
מרים כהבא: ואז מתכנסת ועדת בחירה ובוחנת מי המעסיקים שעמדו באמות המידה שהמועצה הציבורית קבעה.
מרים כהבא: אי אפשר לחלק מענק בצורה הזאת.
מרים כהבא: אי אפשר שהמעסיקים יגישו בקשה, ואז יבחרו.
מרים כהבא: כל רוח החוק מדברת על אותות, הכרה ומענקים.
מרים כהבא: אנחנו חושבים שהתיקון מבורך, המטרה ממש חשובה, אבל האכסניה ממש לא מתאימה, היא פוגעת ברוח החוק, במטרה שלשמה היא מיועדת.
מרים כהבא: אנחנו מתנגדים, אנחנו חושבים שזה יפגע בחוק הזה ובמטרה הנעלה שמלווה אותו.
מרים כהבא: אני תומכת בתיקון, אבל אני חושבת שהאכסניה ממש לא מתאימה.
עודד פורר: אני רוצה לשמוע מפורום העמותות המפעילות מקלטים.
עודד פורר: דינה חבלין דהן.
קריאה: ברביזיה.
עודד פורר: רביזיה?
עודד פורר: אז אנחנו משאירים את הנוסח עם התוספת.
עודד פורר: דינה, אנחנו לא שומעים אותך.
דינה חבלין דהן: אנחנו מברכות ותומכות בהצעת החוק הזאת, ובכל פעולה שתסייע לנשים לאחר יציאתן מהמקלט.
דינה חבלין דהן: אני מדגישה שוב שיש קשיים רבים שעומדים בפני נשים שיוצאות ממקלטים לחיים עצמאיים בקהילה, והקשיים האלה אינם רק כלכליים.
דינה חבלין דהן: הנשים מוצאות את עצמן לבד, ללא מעטפת 7/24 של המקלט, ולעיתים רבות מדי, ללא מערכות תמיכה משפחתיות וחברתיות.
דינה חבלין דהן: וכל הקשיים האלה מועצמים כעת בגלל המשבר החברתי-כלכלי שנובע ממגפת הקורונה.
דינה חבלין דהן: חשוב להבין שהשילוב הזה של קשיים בהשתלבות בקהילה, בדידות ומצוקה כלכלית – כל אלה עלולים לדחוף אותן חזרה לגורם המתעלל, או שעלול לדחוף אותן לידיים של גבר חזק אחר, להחזיר אותן למעגל האלימות שהן בקושי רב נחלצו ממנו.
דינה חבלין דהן: גם לזה יש עלות, אם נתייחס לדברים של משרד האוצר.
דינה חבלין דהן: ברור לנו שחלק משמעותי מאוד מהנשים ששוהות במקלטים לא יוכלו ליהנות מהתיקון לחוק שעליו אנחנו מדברים כעת.
דינה חבלין דהן: זה מסיבות שונות – אם כי הן לא עבדו בשכר לפני הכניסה שלהן למקלט, או אם בגלל שהן בחרו להתגורר באזור מרוחק מהבית שממנו הגיעו.
דינה חבלין דהן: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולבקש מהוועדה ומחברי וחברות הכנסת לבחון ולדון באפשרויות נוספות להרחבת הסיוע שניתן לנשים שיצאו – ועוד יצאו – מהמקלטים במהלך התקופה הקשה הזאת, כדי שהעבודה הקשה שנעשית אתן ועבורן לא תרד לטמיון.
עודד פורר: עוד התייחסויות?
עודד פורר: לפני שאני מסכם את הדיון.
תמר מתתיהו: יש למשרד העבודה הצעת נוסח שהגשנו הבוקר לוועדה, בקשר להגנה שנדונה גם בדיון בשבוע שעבר, להגנה על נשים שיצאו לחל"ת בגלל הקורונה אחרי חופשת לידה, לתת להן את ההגנה של 60 הימים.
תמר מתתיהו: הצענו נוסח בהוראת שעה שיחול על כל מי שנמצאת בתקופת 60 יום שלאחר חופשת לידה, ויצאה לחל"ת קורונה.
תמר מתתיהו: תקופת החל"ת תוקפא, ו-60 הימים יינתנו לה לאחר מכן.
ענת מימון: אני חייבת לציין שלא הספקתי לעבור על הנוסח שנשלח אליי הבוקר.
ענת מימון: יש אותו בפניי, אני יכולה להקריא אותו.
ענת מימון: הוא תיקון חשוב.
עודד פורר: הוא תיקון חשוב, השאלה – אני לא רוצה שזה יגיע למצב שאנחנו מרחיבים, ומההרחבה הזאת אנחנו נמצא את עצמנו - - -
תמר זנדברג: זה גם משהו במקום אחר לחלוטין.
תמר זנדברג: זה חשוב מאוד, אבל - - -
ענת מימון: כמו שהצגתי בדיון הקודם, זו בקשה שעלתה בדיונים בוועדת העבודה והרווחה, זה צורך - - -
עודד פורר: אבל הם העבירו את הנוסח רק הבוקר, זה ברמה שאנחנו עוד לא בדקנו.
תמר זנדברג: שאר המשרדים מכירים את הנוסח הזה, המשפטים?
איה דביר: דיברנו על זה בדיון הקודם, שיש נושאים שאם לא יטופלו עכשיו, אולי אין איך לטפל בהם, וזה הזמן שהחקיקה קורית.
איה דביר: אחד הנושאים שהעלו והתחילה להציג חברתי, השאלה של 60 ימי הגנה בתום חופשת לידה.
עודד פורר: אין השלכות רוחב לנושא הזה?
איה דביר: בכל חוק עבודת נשים יש כל מיני השלכות רוחב.
עודד פורר: אולי כדאי שמשרד האוצר יתייחס לזה, כי הוא דיבר על השלכות רוחב.
עודד פורר: או שפה אין?
איה דביר: יש בכל נושא בעבודת נשים השלכות רוחב.
עודד פורר: משרד האוצר, בעניין הזה אתם מסכימים?
איציק דניאל: לא, אדוני היושב-ראש, פעם ראשונה שאנחנו שומעים את הסוגיה הזאת.
איציק דניאל: יכול להיות שנסכים מהותית – אני לא מכיר בדיוק את ההצעה ומה עומד על הפרק, אבל - - -
עודד פורר: אני מציעה שהממשלה תהיה יותר מתואמת בפעם הבאה שהיא מגיעה לוועדה עם בקשה.
עודד פורר: אני בהחלט בעד, אני חייב לומר.
איציק דניאל: אדוני, אני רק אגיד בנוגע לנושא הקודם, לפני שאנחנו עוברים לנושא הנוסף שמבקשים להכניס להצעת החוק, העמדה שלנו, וזו גם הבקשה שלנו, אנחנו מבקשים לשוב לוועדת השרים ולבדוק את הנושא הזה, לקבל החלטה נקודתית על התוספת שאדוני מבקש בחוק אחר, כהבנתי.
איציק דניאל: הנוסח אפילו לא היה מולנו עד עכשיו.
איציק דניאל: עד שהיועצת המשפטית של הוועדה הקריאה אותו לא הכרנו ולא ידענו בכלל מה היה הנוסח שנוכל להתייחס אליו באופן ספציפי.
איציק דניאל: להבנתנו, מדובר בכלל בתיקון של חוק אחר, אפילו לא החוק שהיה בפני ועדת שרים, לחלוטין חוק אחר.
איציק דניאל: אנחנו מבקשים לשוב לוועדת השרים, שתיתן את דעתה על התיקון הזה.
איציק דניאל: דבר שני, העליתם פה את הסוגיה התקציבית.
איציק דניאל: אני רכז תעסוקה באגף, אנחנו מתעסקים עכשיו סביב המון היבטים של תעסוקה.
איציק דניאל: אם יש נקודה בהיבט של נשים שיצאו ממקלט לנשים מוכות, שלפי דעתכם צריך איזשהו היבט נקודתי, טיפול ספציפי, כמובן שנוכל לבחון סיוע ביחד עם הגורם הרלוונטי במשרד העבודה ובמשרד המשפטים, לראות איך נותנים את המענה.
איציק דניאל: לא בהכרח המענה הזה שהוועדה מציעה כרגע הוא המענה שייתן את הפתרון, הציגו פה גם את ההשלכות השליליות שיכולות להיות למהלך הזה.
איציק דניאל: גם זה חשוב שייאמר, לפחות מצדנו.
איציק דניאל: אנחנו נבדוק בצורה כנה מה אנחנו יכולים לעשות ואיך ניתן לסייע לאותן נשים.
איציק דניאל: וזה שייאמר בצורה הכי ברורה – המנגנון הזה, כפי שהוא מתואר עכשיו, עם השלכות הרוחב שלו, ועם כל ההיבטים השליליים שתוארו מקודם, לפי דעתנו זאת לא הדרך היחידה לפעול, ולכן אנחנו מבקשים שהנושא הזה יחזור לוועדת השרים כדי שנקבל את - - - לגבי הנושא השלישי שעכשיו העלתה הנציגה של משרד העבודה, אנחנו לא מכירים, והיינו שמחים לבחון גם אותו וגם את כל הנוסח שעכשיו הקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.
איציק דניאל: שוב, לא ראינו אותו לפני הדיון ולא נוכל להתייחס אליו בעל פה.
עודד פורר: לגבי הנושא שאתם ביקשתם, משרדי הממשלה, אני חושב שהוא נושא חשוב וראוי, אבל אני מציע שכשהממשלה מביאה לפה נושא, תסגרו ביניכם בתוך הממשלה.
איה דביר: שני דברים.
איה דביר: אחד, לשקף שמבחינת הממשלה, התקנון שלה קובע שכשיש מחלוקת כזאת, זו התנגדות, אז שהוועדה תהיה מודעת לזה.
איה דביר: מבחינת תקנון הממשלה, כל מה שהוא לא הסעיף המקורי שהיה בהצעת החוק הטרומית.
עודד פורר: את מדברת על הבקשה של הממשלה.
איה דביר: לא, אני רק משקפת מה עמדת הממשלה לפי תקנון - - -
עודד פורר: אז עמדת הממשלה – היא מתנגדת לבקשה של הממשלה.
איה דביר: עמדת הממשלה היא שאם לא מושג תיאום, אכן יש התנגדות גם להצעה של משרד - - -
עודד פורר: אז הממשלה מתנגדת לבקשת הממשלה.
עודד פורר: זה מתאים לממשלה הזאת.
איה דביר: - - וגם להצעה של הוועדה לגבי החלק של המענק, ולהציע שאולי אפשר לדחות את ההצבעה ביומיים כדי לאפשר שהות לעבד את שני הדברים האלה ולקיים עליהם דיון.
קארין אלהרר: למה יומיים?
קארין אלהרר: היה לכם את כל הסוף שבוע.
איה דביר: לא היה לנו כל כך הרבה זמן, ועשינו כמיטב יכולתנו.
עודד פורר: אני כמיטב יכולתי עשיתי כדי לדבר עם הלשכה של שר האוצר.
עודד פורר: קטונתי, לא הצלחתי, אני חייב לומר.
עודד פורר: ביום שלישי ההצעה עברה בקריאה ראשונה במליאה.
איה דביר: אבל היועצת המשפטית לוועדה תשקף שקיבלנו את הנוסח הזה אתמול.
עודד פורר: אבל ידעתם את הנושא.
עודד פורר: אתם העברתם את הנוסח שלכם הבוקר.
איה דביר: לכן אנחנו משקפים שיומיים דיון יכולים לעשות פלאים.
עודד פורר: השאלה פה היא שאלה מהותית.
עודד פורר: אני אומר כמה דברים – ראשית, לעניין מה שביקשה הממשלה ביד ימין, ויד שמאל של הממשלה התנגדה.
עודד פורר: כמו שאמרת, כשהממשלה מבקשת משהו וגם מתנגדת לו, היינו שהיא מתנגדת לו.
עודד פורר: אגב, אני חושב שהנושא הוא חשוב, אמרנו אותו גם לפני הקריאה הראשונה, אבל לא לבנתם אותו, אני לא אוכל להעלות אותו פה.
איה דביר: אני חושבת שהממשלה הציעה נושא לדיון, לא ביקשה רק לשקף.
עודד פורר: אני לא אוכל להעלות אותו.
עודד פורר: מצד שני, חשוב להבהיר לפרוטוקול, מי שאחראי על חקיקה במדינת ישראל זו לא ועדת השרים לענייני חקיקה, אלא זו הכנסת.
עודד פורר: נראה תיכף איזו החלטה תתקבל כאן לעניין החוק הזה.
עודד פורר: אני אומר שוב את מה שאמרתי גם בפעם הקודמת – דווקא בגלל שהמספר הוא קטן, ודווקא בגלל שמספר הנשים הרלוונטיות לחוק הזה הוא לא גדול, יש כאן קביעה שהיא קביעה ערכית שאני שמח שהוועדה עושה אותה, שאומרת שתהיה להן הגנה של 182 ימים.
עודד פורר: אין כזו הגנה בשום מקום אחר בחקיקה, וטוב שעושים את ההגנה הזאת.
עודד פורר: יחד עם זאת, בתקופה הזאת, ודווקא כדי לא להגיד שהטלנו עוד רגולציה על עסקים, ודווקא כדי לא להגיד שעוד פעם הכי קל להכניס את היד – הרי זה קל מאוד, הממשלה לא נותנת פה שום סיוע, היא בסך הכול אומרת לבעלי עסקים: אנחנו משיתים עליכם עוד חובה.
עודד פורר: דווקא בגלל זה אמרה הוועדה: מדובר פה על מספרים מאוד קטנים, מדובר פה על סיוע שבשנת 2020 נכון לנתונים שקיבלנו ממשרד הרווחה, מהממשלה, 32 נשים כפול 8,000 – לכל היותר, אגב, ככל שיידרשו – בחשבון מהיר בראש, אני מניח שזה סדר גודל של 240,000 שקל.
עודד פורר: זאת העלות.
עודד פורר: אנחנו מדברים על 73 נשים ב-2019, 77 נשים ב-2018, 92 ב-2017.
עודד פורר: נניח שאנחנו מדברים על 100 נשים בשנה.
עודד פורר: בחמש השנים אחורה לא דובר על 100 נשים בשנה, אבל נגיד על 100 נשים בשנה, אנחנו מדברים לכל היותר על 800,000 שקל עלות.
עודד פורר: להגיד שזאת הצעת חוק תקציבית זה לעשות צחוק מהכנסת.
עודד פורר: משרד האוצר, אני חושב שלבוא לפה ולהגיד לי על הצעת החוק הזו שהיא תקציבית, זה לעשות צחוק.
עודד פורר: הוא יכול להגיד לי שהוא מתנגד אליה מטעמים ענייניים, אבל לא להגיד לי שהוא מתנגד אליה בגלל שהיא תקציבית.
עודד פורר: אני שם את זה בצד.
עודד פורר: הצעת החוק והתיקון שאנחנו ביקשנו להכניס פה הוא אינו תקציבי.
עודד פורר: הוא ראוי, הוא נכון, והוא גם מייצר את השותפות הזאת בין המגזר העסקי לבין הנושא של יציאת נשים ממקלטים ושילובן בתעסוקה.
עודד פורר: אני חושב שזה ראוי.
עודד פורר: אתם יודעת מה?
עודד פורר: הלוואי שמתוך 527 הנשים שיצאו בשנת 2020 ממקלט לא יועסקו רק 32, אלא יועסקו 150, 200, 300, 400 ו-500 נשים, ויהיו זכאיות למענק הזה.
עודד פורר: הלוואי.
עודד פורר: והמדינה רק תרוויח מזה, היא לא תפסיד, גם אם היא תשלם את המענק הזה.
עודד פורר: חברות הכנסת, כדי לא לעצור לכן את החקיקה וכדי שנוכל לעשות את זה בצורה מסודרת ומהירה, ברשותכן, אני מציע מה שדיברנו – נאשר את הצעת החוק כפי שהקריאה אותה היועצת המשפטית, נגיש רביזיה, וככל שתבקשו אתן לפתוח את זה מחדש, נפתח.
עודד פורר: מקובל עליכן?
עודד פורר: חברת הכנסת מיכאלי, את רוצה להגיד משהו?
מרב מיכאלי: לא, אדוני, מקובל עליי מה שהסכמתם.
ענת מימון: אני רק רוצה לשאול את משרד המשפטים ואת משרד העבודה לגבי הנושא של התחילה והתחולה.
ענת מימון: האם לגבי הסעיפים בחוק עבודת נשים אנחנו צריכים לקבוע מועד תחילה, או מספיק להגיד שזה יחול על מי שיצאה מהמקלט מיום הפרסום ואילך?
ענת מימון: אתם רוצים לתת איזושהי תקופה של השהייה לפני שהחוק נכנס לתוקף?
עודד פורר: אגב, אני הייתי מחיל אותו על מי שיצאה בשנת 2020.
עודד פורר: אם מישהי יצאה בחודש שעבר, מדוע שהחוק לא יחול עליה?
ענת מימון: לכן אני אומרת, מיום הפרסום.
עודד פורר: אה, היא עובדת היום.
עודד פורר: אם היא פוטרה, אז כן.
עודד פורר: נכון, נכון.
תמר מתתיהו: אני חושבת שצריך להיות מיום התחילה.
ענת מימון: כלומר, מיום הפרסום, מי שיצאה מיום הפרסום ואילך.
עודד פורר: לא, לא, לא, גם מי ששהתה במקלט והיא מועסקת כרגע.
תמר מתתיהו: אבל זה ברור.
עודד פורר: מועסקת כבר חודשיים, אז הוא צריך להעסיק אותה עוד ארבעה חודשים ויהיה זכאי למענק בסוף התקופה.
עודד פורר: אפשר להצביע?
איה דביר: אני מקווה שנבדק עם ביטוח לאומי כל העברות המידע וכל הדברים האלה.
איה דביר: לא נעשתה עבודה - - -
עודד פורר: אני דיברתי עם מנכ"ל הביטוח הלאומי, וגם היועצת המשפטית דיברה עם הביטוח הלאומי.
עודד פורר: הם מסוגלים לעשות את זה.
עודד פורר: יש משהו שהם יצטרכו ממך בנוסח לגבי ההתאמות, כי הם צריכים להעביר את זה במועצת הביטוח הלאומי.
עודד פורר: יכול להיות שיש משפט שיכול להיות שנידרש שם לנוסח, אבל זה טכני לחלוטין.
עודד פורר: מי בעד הצעת החוק?
עודד פורר: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 62) (הגבלת פיטורים של אישה השוהה במקלט לנשים מוכות), התשפ"א-2020, אושרה פה אחד לקריאה השנייה והשלישית.
קארין אלהרר: רביזיה.
עודד פורר: היום ה-4 בינואר 2021, כ' בטבת התשפ"א.
עודד פורר: לציון יום השפה העברית קבענו דיון בנושא: השפה ככלי לשינוי תודעה חברתית.
עודד פורר: אני חייב לומר בגילוי נאות: את צעדיי הראשונים בפוליטיקה עשיתי בתור יועץ פוליטי של לימור לבנת, ואז גם למדתי הרבה על השפה המגדרית.
עודד פורר: אומנם היא לא מדברת כמו מרב מיכאלי, אבל בהחלט בכל פעם – בפניות, בדיבור וגם בנאומים – הייתה החשיבות הזאת של הפנייה לשני המינים.
עודד פורר: אני באמת מברך גם על הנושא וגם על היצירה הזאת שהיא בהחלט מעוררת מחשבה ופותחת את ההבנה – אני מאוד אוהב את המיוחדות בשפה העברית עם ההבדלים, וצריך לאהוב אותם עם ההבדלים ועם השינויים ולתת את המקום לשני המינים.
עודד פורר: אני חושב שדווקא היצירה הזאת עושה את זה היטב.
עודד פורר: אנחנו נתחיל דווקא עם מי שיצרה את הפונט, גברת מיכל שומר, ולאחר מכן נמשיך עם רצף הדוברים.
עודד פורר: בבקשה, מיכל.
עודד פורר: דברי לתוך המיקרופון, כדי שישמעו אותך יותר טוב.
מיכל שומר: (מוקרן שקף, שכותרתו: עברית רב-מגדרית – מיכל שומר.
מיכל שומר: ) יש מצגת.
מיכל שומר: לי קוראים מיכל שומר.
מיכל שומר: יש לי תואר ראשון בעיצוב תקשורת חזותית.
מיכל שומר: אני יוצרת ומעצבת של עברית רב-מגדרית.
מיכל שומר: לעברית רב-מגדרית יש שתי מטרות מרכזיות: מטרה אחת היא להנכיח את הנשים בשפה העברית, זאת אומרת להנכיח את הנשים בשיח.
מיכל שומר: הרי לפי הכללים הרשמיים של השפה, לשון זכר היא הלשון הסתמית, הלא-מסומנת, ולכן הרבה פעמים נשים או לשון נקבה – פחות נשמע בשפה היומיומית.
מיכל שומר: מטרה נוספת וחשובה לא פחות היא יצירת מרחב חדש בשפה לזהויות מגדריות שהן א-בינאריות, זאת אומרת זהויות שהן לא גבר או אישה אלא זהויות שהן על הרצף.
מיכל שומר: (מוקרן שקף, שכותרתו: כל הא/נשים שווים/וות מי הוא/היא שתחליט/שיחליט בשבילי מי אני.
מיכל שומר: – בפונט שונה) אלה שתי המטרות המרכזיות, ואפשר לראות דוגמה כבר פה.
מיכל שומר: מהי, בעצם, עברית רב-מגדרית?
מיכל שומר: היא מערכת של אותיות עבריות חדשות.
מיכל שומר: בעצם, עיצבתי אותיות נוספות לשפה העברית שמאפשרות כתיבה וקריאה רב-מגדריות.
מיכל שומר: עבדתי עם האותיות הקיימות, עם הא'-ב' העברי שלנו, ועל בסיסו פיתחתי אותיות חדשות.
מיכל שומר: בעצם, לא גופן חדש, לא פונט חדש, אלא אותיות חדשות.
מיכל שומר: אפשר לראות פה דוגמאות.
מיכל שומר: (מוקרן שקף, שכותרתו: עברית רב-מגדרית.
מיכל שומר: ) כאן יש עוד כמה דוגמאות שהן בגופן אחר שנקרא: אלף.
מיכל שומר: קודם ראינו את הגופן פרנק-ריהל.
מיכל שומר: עכשיו, מה שקורה הוא שאני ממש בשלבים אחרונים של השלמת גרסה של מקלדת ופונט שמכילים ותומכים בעברית רב-מגדרית, ויהיה אפשר להוריד אותם ולהשתמש בכל מחשב ומקלדת ולכתוב באמצעות האותיות האלה.
מיכל שומר: (מוקרן שקף – תמונות שלטים – בפונט שונה.
מיכל שומר: ) בינתיים, יש עמוד פייסבוק לעברית רב-מגדרית שיש לו קרוב ל-8,000 עוקבות ועוקבים.
מיכל שומר: פרסמתי שם קבצים חינמיים להורדה עם הכיתוב "ברוכות הבאות" ו"ברוכים הבאים" בעברית רב-מגדרית.
מיכל שומר: לשמחתי, הרבה מאוד גופים, גם פרטיים, גם בתי ספר, מוסדות חינוך, גופים ציבוריים ועיריות כבר הורידו ועשו שימוש בשלטים האלה.
מיכל שומר: אפשר לראות פה בשוהם, מצד ימין למעלה – במדרשת בן-גוריון, במועצה האזורית גזר.
מיכל שומר: יש כבר הרבה מאוד גופים שמשתמשים באמת מתוך כוונה להגיד: כולם וכולם מוזמנים ומוזמנות.
מיכל שומר: כולם ברוכים וברוכות הבאים והבאות.
מיכל שומר: (מוקרן שקף שכותרתו:
מיכל שומר: שוויון זה לכולם/ן - בפונט שונה.
מיכל שומר: ) אנחנו כבר יודעות ויודעים, מכל מיני מחקרים שנעשו בתחום הזה, שלשפה יש השפעה על התפיסה שלנו ועל התודעה שלנו.
מיכל שומר: אנחנו עוסקים פה בשפה ככלי לשינוי תודעה חברתית.
מיכל שומר: אם נרצה באמת להעניק שוויון הזדמנויות לגברים, לנשים, לא-בינאריות וא-בינאריים, חשוב מאוד שנזכור שהשפה היא כלי משמעותי בתהליך הזה, ונשת
מיכל שומר: מש בה כדי ליישם ובאמת לאפשר את השוויון הזה בין כולם וכולן.
מיכל שומר: תודה רבה.
עודד פורר: גברת דפנה אייזנרייך – על מדריך לכתיבה שוויונית ניטרלית ומגדרית – מ"דברו אלינו".
עודד פורר: אחרייך תדבר ראשת המועצה האזורית גזר, גברת רותם ידלין.
דפנה אייזנרייך: תודה על ההזדמנות להשתתף בדיון הזה החשוב.
דפנה אייזנרייך: אנצל את ההזדמנות להגיד גם לך, יושב-ראש הוועדה, תודה על הפעילות שלך המאוד לא מובנת מאליה לאורך הקדנציה.
דפנה אייזנרייך: אני דפנה אייזנרייך, ואני מנהלת את היוזמה "דברו אלינו" לקידום שימוש בשפה שוויונית.
דפנה אייזנרייך: זו יוזמה שהקמתי לפני חמש שנים יחסית במקרה – אני מודה – בתור איזה קמפיין אנקדוטלי לרגל יום האישה הבין-לאומי.
דפנה אייזנרייך: היום, בעצם, היוזמה הזאת מקדמת שימוש בשפה שוויונית בארגונים, בגופי חינוך ובציבור הרחב.
דפנה אייזנרייך: חוץ מזה, אני עובדת במרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית תל-אביב.
דפנה אייזנרייך: אני מציינת את זה גם כי הרבה פעמים מאשימים אותנו בזה שאנחנו מתעסקות בתפל ולא בעיקר.
דפנה אייזנרייך: אז, מבחינתי, המאבקים האלה מאוד מאוד קשורים.
דפנה אייזנרייך: "דברו אלינו" נולדה מתוך ההכרה שלי בחשיבות השפה והאופן שבו השפה שלנו משקפת אלימות מגדרית ואי-שוויון מגדרי וגם משמרת אלימות מגדרית ואי-שוויון מגדרי.
דפנה אייזנרייך: במסגרת היוזמה, בעצם, פרסמתי מדריך לכתיבה שוויונית וניטרלית-מגדרית שמרכז את כל הדרכים התקניות והלא תקניות בעברית לפנייה לכולן ולכולם, מתוך מטרה באמת לתת לציבור הרחב כן להפוך את הטקסטים – בכתיבה זה יותר קל מאשר בדיבור – לשוויוניים, לניטרליים, להפוך את המרחבים שלנו ליותר מכילים.
דפנה אייזנרייך: לקראת הדיון הזה, חשוב לי להגיד שיש חשיבות מאוד מאוד גדולה להכרה בשפה ככלי לשינוי חברתי.
דפנה אייזנרייך: בהקשר הזה, אני פונה לאקדמיה ללשון העברית, שמשתתפת כאן בדיון.
דפנה אייזנרייך: גם המדינה, דרך ההכרה באקדמיה עצמה כגוף שיש לו חשיבות, מבינה את תפקיד השפה בהקשר החברתי.
דפנה אייזנרייך: יש לנו את חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, שבמסגרתו יש הכרה בצורך בחשיבות הפנייה השוויונית בשביל לקדם נשים בשוק התעסוקה.
דפנה אייזנרייך: אני יכולה לתת דוגמה מחוק אחר, למשל הפסקת השימוש במילה "מפגר" בחקיקה הישראלית מתוך הכרה בזה שהמילה הזאת הפכה להיות פוגענית ולכן לא ראוי להמשיך להשתמש בה.
דפנה אייזנרייך: עם כל ההכרה הזאת, עדיין לאקדמיה ללשון יש מעמד חוקי במדינה – חוקי שגם מחייב את כל רשויות המדינה – ובעצם האקדמיה ללשון לא מוכנה להכיר בחשיבות השוויון המגדרי בשפה וככה משמרת איזושהי עמדה שאם הציבור ירצה לשנות, הוא יעשה את זה בהתאם לרצונו, אבל האקדמיה לא רואה לנכון להתערב.
דפנה אייזנרייך: הציבור באמת רוצה לשנות.
דפנה אייזנרייך: אנחנו רואות את זה מאוד מאוד חזק בשטח, בין אם זה ביוזמות מדהימות כמו היוזמה של מיכל ובין אם זה באמת שימוש בשפה הרבה יותר שוויונית בכל מרחב, גם בגופים ציבוריים וגם בגופים עסקיים.
דפנה אייזנרייך: אלה מהלכים שהם מאוד מאד חשובים ומשמחים בעיניי.
דפנה אייזנרייך: אני חושב שמן הראוי שגם מוסדות המדינה יישרו קו בעניין הזה וייצאו בהצהרה שיש לה ערך חברתי מאוד מאוד חשוב, והוא שהשפה כן משפיעה על האופן שבו אנחנו תופסות ותופסים את העולם ושיש בכוחה לכונן מציאות שוויונית יותר.
דפנה אייזנרייך: לכן, גם ההנחיות השפתיות צריכות להשתנות ולהיות יותר כוללניות ולא מדירות נשים שהן 50% מהאוכלוסייה מהשפה שלנו.
עודד פורר: בהחלט גם אציין, כחלק מהדברים שגילינו תוך כדי העיסוק בנושא הזה, שגם מחקרים שנעשו הראו שיפור בביצועים כשהשפה מותאמת, בין אם אלה ביצועים במתמטיקה – זה מחקר ישראלי שבחן את ההשפעה של נוסח הפנייה במבדקים של מתמטיקה והבנת הנקרא.
עודד פורר: כשנוסח הפנייה לנשים מופנה בלשון זכר לעומת לשון נקבה, הביצועים היו פחות טובים.
עודד פורר: היה גם מחקר אחר, לגבי הניטרליות בשאלות, על ערך משימה ותחושת המסוגלות.
עודד פורר: לשפה יש השלכה.
עודד פורר: ראשת המועצה האזורית גזר, גברת רותם ידלין.
עודד פורר: גילוי נאות: אני תושב המועצה.
עודד פורר: רותם, בבקשה.
רותם ידלין: אדוני היושב-ראש, צוהריים טובים.
רותם ידלין: קודם כול, תודה על הדיון החשוב.
רותם ידלין: אני אוהבת את השפה העברית, אני חיה אותה, וכאוהבת השפה העברית, מבחינתי, גם שפת הקודש.
רותם ידלין: כמו שאמרת, אתה תושב המועצה.
רותם ידלין: אז אתה ודאי יודע שבתל גזר נמצא הכתב העברי הקדום ביותר, לוח השנה החקלאי הראשון.
רותם ידלין: זו השפה שאליעזר בן-יהודה החיה משפת קודש לשפת דיבור.
רותם ידלין: כך אני מתייחסת אליה.
רותם ידלין: כשאנחנו רואים את זה, אנחנו, בעצם, מבינים ששפה היא לא דבר מקובע וששינויי זמן ושינויי מקום משנים את פניה של השפה.
רותם ידלין: אם תרשה לי, אכנס לרגע להיסטוריה של התפתחות השפה העברית ביחס לדיבור בזכר ונקבה.
רותם ידלין: אם אנחנו מסתכלים, ב-1978 גולדה מאיר מונתה להיות ציר ישראל במוסקבה.
רותם ידלין: המחשבה הרווחת באותם ימים בלקרוא לה ציר הייתה ש"ציר" היא מילה ממין זכר ולכן אין סיבה לייצר עבורה צורת נקבה.
רותם ידלין: היא חזרה לארץ אחרי פחות משנה, ומינו אותה להיות שר העבודה והביטוח: "שר העבודה והביטוח הלכה", "שר העבודה והביטוח אומרת".
רותם ידלין: לנו זה נשמע היום מאוד מוזר, ובאמת ועד הלשון אמר: חברים, זה לא מותר בשום פנים, לא מבחינה לשונית ולא מבחינה דקדוקית.
רותם ידלין: אי-אפשר לצרף נושא במין זכר עם נשוא במין נקבה או להפך.
רותם ידלין: באמת החליפו את המילה "שר" במילה "שרה".
רותם ידלין: כמו שיש "שר", "מלך" ו"מפקד", כך יש "שרה", "מלכה" ו"מפקדת".
רותם ידלין: אחרי הבחירות של 1969 הגיעו הסיעות לנשיא להמליץ על גולדה להיות ראש הממשלה, והשאלה הייתה – נבון העלה אז את השאלה – האם אנחנו נקרא לה "ראש ממשלה" או "ראשת ממשלה", כשכמובן "ראשת ממשלה" זה הנוסח התקין מבחינת הלשון העברית.
רותם ידלין: אבל, התקופה הזאת הייתה בשלה, וזה היה נשמע לא כל כך טוב באוזן.
רותם ידלין: ואז, החליטו לקרוא לה: ראש ממשלה.
רותם ידלין: אבל, היום, האקדמיה ללשון העברית מאשרת לקרוא לי "ראש מועצה" או "ראשת מועצה".
רותם ידלין: זה נתון לבחירה שלנו.
רותם ידלין: לכן, אני העדפתי דווקא את המושג "ראשת מועצה" על פני "ראש מועצה" מתוך כבוד למקורות, ללשון העברית.
רותם ידלין: אם נלך אחורה לספר זכריה, פרק ד' פסוק ז', כתוב: "והוציא את אבן הראשה".
רותם ידלין: במקרא, בספרות ובחז"ל, ואיפה שלא תבדקו, כבר במקרא המילה "ראש" היא גם שם של תפקיד.
רותם ידלין: היא מילה נרדפת למנהיג.
רותם ידלין: שוב, ברשותך, אחזור למקורות.
רותם ידלין: בספר יהושע פרק כ"ג פסוק ב' כתוב: "ויקרא יהושע לכל ישראל לזקניו ולראשיו ולשופטיו ולשוטריו".
רותם ידלין: כך שתפיסה שמכבדת את מקורות העם היהודי צריכה להתעקש דווקא על כינויים נשיים: "נביאה", "שופטת", "מלכה", שליטה".
רותם ידלין: מהבחינה הזאת, היה לי מאוד ברור וכשנתקלתי פעם ראשונה בעברית הרב-מגדרית, שמיכל שומר המוכשרת עיצבה – וכייף לראות אותה פעם ראשונה, לא היכרנו קודם – ראיתי את ההנכחה של נשים בשפה העברית באופן גרפי, שיוצר מרחב מכבד.
רותם ידלין: בתחילת הדיון ראיתי שגם אתם שם, בוועדה, שמתם סוף-סוף את השלט המדהים של "ברוכים הבאים, ברוכות הבאות".
רותם ידלין: זה נהדר, כי תורה שהתחילה אצל מיכל, והיא עכשיו מחלחלת.
רותם ידלין: אגב, בגזר בהרבה מאוד רשויות מקומיות נוספות השלט הזה כבר נמצא במבואות הכניסה שלהן, והינה – גם בוועדה, בכנסת ישראל.
רותם ידלין: זה, בדיוק, הסיפור.
רותם ידלין: גם לעברית רב-מגדרית יתרגלו עם הזמן, כמו שהתרגלו ל"שרה", ל"שגרירה" ול"ראשת".
רותם ידלין: ככול שנראה יותר את השפה העברית הרב-מגדרית ואת השימושים של "ראשת" נמצאים בתוך המרחב החברתי הציבורי, כך יתרגלו, פשוט יתרגלו, כי רק מי שלא שולט ברזי ההיסטוריה היהודית והשפה העברית יכול לפחד משלט כניסה חזותי לבניין או מעיצוב גרפי של השפה העברית.
רותם ידלין: אדוני, אני חוששת שאולי דווקא החשש הוא לא מהשלט ולא מהשפה אלא מהנוכחות של נשים במרחב הציבורי, מהעובדה שהן עוברות לקדמת הבמה, לקבלת החלטות, להנהגה.
רותם ידלין: אדוני היושב-ראש, שפה מעצבת מציאות.
רותם ידלין: שפה משנה מציאות.
רותם ידלין: נשים ואנשים משנים ומשנות מציאות.
רותם ידלין: כנבחרי ציבור, בעיניי, החובה עלינו – עליך, עליי – לייצר מציאות טובה יותר לילדות ולילדים שלנו, ולפעול כדי שלא יהיו להם מגבלות: לא של מגדר ולא של תודעה, והגבלות על השפה או הגבלות אחרות במרחב הציבורי.
רותם ידלין: עלינו החובה, כנבחרי ציבור, לפעול כדי שהן תדענה שהן יכולות, שתדענו שהן ברוכות בשערינו.
רותם ידלין: ברוך תהיה גם אתה על פעולותיך בוועדה לקידום מעמד האישה.
רותם ידלין: תודה רבה.
עודד פורר: תודה, תודה, רותם.
עודד פורר: חברת הכנסת הילה שי וזאן, ואחרייך ד"ר טלי רגב.
הילה שי וזאן: כבוד היושב-ראש, רותם באמת סיימה ואמרה דברים חשובים שהשפה מבנה מציאות.
הילה שי וזאן: אני רוצה להתמקד בזה, באמת כמה הסטריאוטיפים המגדריים הם אלה שמחלחלים לשפה.
הילה שי וזאן: הדוגמה האולי הכי נפוצה היא באמת הדוגמה של רופאים ואחיות.
הילה שי וזאן: אנחנו רואים – עשיתי בדיקה באמצעות הצוות שלי – ואתה רואה שבכל עולם הרפואה יש את היום החגיגי שנקרא: יום הרופא, ו"רופא בתפקיד" זה השלט שמותר להם לשים על הרכב.
הילה שי וזאן: כאשר מדברים על אחות, מדברים על "טיפולי אחות" ו"אחות מטפלת".
הילה שי וזאן: זו אולי הדוגמה היותר בולטת במקצועות החופשיים.
הילה שי וזאן: אבל, גם מעבר לזה.
הילה שי וזאן: אני ככה הסתכלתי בקבוצות ברשתות החברתיות, וזה נורא בולט.
הילה שי וזאן: למשל: פרסום של דמויות לקוביות בנייה.
הילה שי וזאן: יש חוואי, נינג'ה, בנאי, רופא, שוטר ולוחם – ונסיכה.
הילה שי וזאן: אלה הדמויות שאפשר לאסוף.
הילה שי וזאן: יש אסטרונאוט ונסיכה.
הילה שי וזאן: או למשל בשלטים במכירת כיסאות של ציוד משרדי יש "כיסא מנהל" ויש "כיסא מזכירה".
הילה שי וזאן: אני חושבת שבסופו של דבר זה הרבה מעבר לסמנטיקה.
הילה שי וזאן: לפני כעשר שנים הקמתי תנועה חברתית שהתעסקה מאוד בהבדלים, ואכן, כמו שאמרה פה רותם, שפה יוצרת מציאות.
הילה שי וזאן: זה התפקיד שלנו לדאוג ולשים לב לדברים האלה.
הילה שי וזאן: עד לא מזמן גם בשירות התעסוקה הייתה הבנייה שפתית מגדרית ברורה.
הילה שי וזאן: לשמחתי, בדקתי את זה לפני הדיון, והם שינו את זה וזה כבר לא קיים.