GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי ארז לחובסקי: נאמר לנו עוד שכיוון שמדובר בנושא שמערב גם את משטרת ישראל וכיוון שיש עניינים שלא ביכולתה של העירייה, העירייה תפעל – אז דובר על אחרי הסגר של החגים האחרונים – להקים שולחן עגול של העירייה יחד עם משטרת ישראל והפרקליטות כדי לראות איך מטפלים בנושא.
אורלי ארז לחובסקי: אני מאוד אשמח לדעת האם אכן הוקם שולחן עגול כזה.
אורלי ארז לחובסקי: זה נראה לי מאוד מאוד חשוב כדי לראות איך מאגמים כוחות ובאמת מביאים לשינוי.
אורלי ארז לחובסקי: אני אגיד שהניסיון שלנו בכל מה שקשור לתופעות של הדרת נשים והפרדה מגדרית – ברגע שרשויות המדינה מציגות עמדה תקיפה ומבהירות שהדבר הזה לא יעבור לסדר היום ושיהיו לו תוצאות בין אם זה קנסות ובין אם זה תוצאות אחרות, אז ברור שהתופעה הזו נפסקת.
אורלי ארז לחובסקי: ברור שכרגע, כשלא נעשה כלום – ודאי שזה יימשך, וזו תופעה חמורה מאוד שאסור להסכים עמה.
אורלי ארז לחובסקי: לכן אני קוראת לוועדה לקרוא גם לעיריות וגם למשטרת ישראל וגם לפרקליטות לקיים שולחן עגול, לנסות לחשוב איך אפשר לייעל את האכיפה, ובמקרה הצורך לשקול תיקוני חקיקה.
רויטל אבו דגה: צוהריים טובים.
רויטל אבו דגה: הנהגת ההורים הארצית מבקשת להבהיר שכל אדם שרואה בגוף של אישה או בלבוש שלה כגורם שעלול לשמש לו כתירוץ שהוא לא מסוגל לכבוש את יצרו זה בעצם אדם שזקוק לטיפול ולא כל החברה צריכה להתיישר לפי צרכיו.
רויטל אבו דגה: אנחנו רואים בחומרה רבה מאוד כל השחתה של פרסום שיש בו נשים וילדות, זו הדרת נשים כמו שנאמר פה, לכל דבר ועניין.
רויטל אבו דגה: יש זה גם כשל חברתי באמת – הילדים מסתובבים ורואים את ההשחתה הזו ולהורים אין את הדרך להסביר את זה.
רויטל אבו דגה: בטח ובטח כשאנחנו שומעים פה שרשויות האכיפה לא מממשות באמת איזושהי ענישה בנושא.
רויטל אבו דגה: מה שנאמר קודם לגבי 24 תיקים שהוגשו – אחד מהם נמצא באיזושהי זווית, זה רחוק מאוד מאיזושהי חברה מתוקנת שאכפת לה, ולא מחפשת להדיר נשים.
רויטל אבו דגה: מעבר לזה אנחנו מצפים מהמדינה לא להקל ראש במקרים כאלה, לפרסם בריש גליי את סלידתה מהמעשים והמחשבות שקדמו להם ולהחמיר באופן משמעותי את הענישה.
רויטל אבו דגה: זה לא רק עונש פלילי אלא באמת פגיעה חברתית ופגיעה בחינוך.
רויטל אבו דגה: אסור לעבור על זה בשתיקה.
גלי זינגר: תודה ליושב-הראש על קיום הדיון ולהגיד כך: קודם כל אנחנו רואים שזו תופעה רחבה, הסיפור הזה.
גלי זינגר: ממה שעולה פה שזה קורה בכל הארץ – ירושלים, בני ברק, אשדוד.
גלי זינגר: הטיפול חייב להיות גם הרמה הארצית וגם ברמה המקומית, וכל אחד צריך לתת את החלק שלו.
גלי זינגר: זה אומר שזה מחייב גם חקיקה וגם אכיפה.
גלי זינגר: המשטרה לא אוכפת מספיק.
גלי זינגר: ראינו שיש לה את היכולת לעשות את זה, את כל הסמכויות לעשות את זה.
גלי זינגר: ראינו שבסיפור של הקורונה היו מספיק כלים וכוח אדם בירושלים לאכוף את זה, אבל לסיפור של התופעה החמורה הזו אין מספיק, ולא עושים מספיק בשטח.
גלי זינגר: לגבי החקיקה – אנחנו חושבות שההצעה של חברת הכנסת מלינובסקי היא סופר חשובה, ואנחנו ממש מצטערות שהיא ירדה מהפרק.
גלי זינגר: אנחנו חושבות שצריך להמשיך עם זה ולהעביר אותה, ואנחנו נילחם על החמרת הענישה.
גלי זינגר: חשוב לדעת שיש אפקט מצנן מאוד חזק.
גלי זינגר: הביטוי של התופעה הזו – בזה שמפרסמים נמנעים מלפרסם נשים, וזה דבר מאוד מאוד חמור.
גלי זינגר: במקום שנדבר על הדבר עצמו, על ספורט נשים ועל דימוי גוף של נשים – אנחנו נאלצות לכנס את הוועדה הזו ולדון בתופעה החמורה הזו שהיא שילוב חמור של הדרת נשים וגם של אלימות נגד נשים.
גלי זינגר: אנחנו חושבות שההצעה שכל רשות מקומית תהיה מחויבת בייצוג של 50% בשלטי החוצות שלה היא הצעה סופר חשובה וישימה, וגם צריך להבין שברגע שמדובר על שלטי עירייה, בקלות אפשר מראש להציב פקחים ומצלמות כדי למנוע את התופעה לפני שהיא קורית, ולאכוף לאחר מכן.
גלי זינגר: אנחנו קוראות למשטרה לתת את הנתונים לגבי העשייה בדבר הזה.
יוליה מלינובסקי: למה שנאמר - החוק הזה נפל באוגוסט.
יוליה מלינובסקי: אם הכנסת לא תתפזר אנחנו נוכל להעלות את זה שוב בפברואר.
יוליה מלינובסקי: יש תהליכים בכנסת של פרק זמן – ברגע שחוק נופל מתי אפשר להחיות אותו מחדש.
שושנה יסקול: שלום ותודה.
שושנה יסקול: כמו שאמרתי – אני מבית שמש וזה נותן לי זווית מאוד חכמה בנוגע לזה.
שושנה יסקול: בעיר שלי אין דמויות של נשים, אין תמונות של נשים, בכל דבר שמגיע אלי הביתה אין נשים ואין ילדות.
שושנה יסקול: וזה בגלל שנתנו לבריונים וקיצוניים לשלוט, ואני רואה שיש לזה מחיר ענקי על בנות ונשים בבריאות, בפרנסה וגם ברמה הרגשית.
שושנה יסקול: זה ממש פוגע בנשים ובבנות.
שושנה יסקול: אני יכולה להגיד שלמשטרה יש את הכלים אבל אין את הרצון.
שושנה יסקול: יש לנו מצלמות וכל מה שאתה רוצה – ועדיין לא עושים שום דבר.
שושנה יסקול: יש גם אלימות, יש רחובות שמלאות בגרפיטי שאני לא יכולה לצאת מהאוטו שלי בביטחון.
שושנה יסקול: אין ביטחון כאן לנשים במדינת ישראל.
שושנה יסקול: מאוד מאוד חשוב להבין שאי אפשר להפריד בין זה שאנחנו נותנים למגזר להגיד שלנשים אין מקום – וזה מה שקורה במדינה וברחובות שלנו.
שושנה יסקול: סליחה, המשטרה – אתה לא יכול להגיד שאתה לא יודע מאיפה זה בא ולמה.
שושנה יסקול: אתה יודע, אתה רואה את זה, ויש לך אחריות להגיד שאנחנו לא יכולים לגדל בנים, גברים, ילדים שחושבים שיש להם זכות לא לראות נשים בכביש.
שושנה יסקול: אנחנו חייבים לעצור את זה ביחד, ולא רק לדבר על זה.
ורד פליטמן: תודה שהזמנתם אותנו.
ורד פליטמן: הדיון מאוד חשוב.
ורד פליטמן: זו כבר פעם שלישית שאני בוועדה, כל פעם בנושא אחר.
ורד פליטמן: אנחנו עושים מאמצים כבירים להאדיר את שחקניות הכדורגל ולתת להן במה.
ורד פליטמן: זה בא לידי ביטוי בתקשורת, בשידורי המשחקים, בכתבות בעיתונות, בתקשורת, על השחקניות והמשחקים.
ורד פליטמן: ולצערנו – גם ברמה התרבותית זה מאוד קשה לחדור.
ורד פליטמן: היינו מאוד רוצות שהנושא הזה יבוא לסדר היום ותהיה אכיפה.
ורד פליטמן: כמו שכל הנשים לפני אמרו: הכל תירוצים.
ורד פליטמן: אם רוצים – אפשר.
ורד פליטמן: אם בקורונה אנשים מקבלים אס אם אס כשהם היו קרובים למישהו, אז אפשר דרך השב"כ ודרך מצלמות לדעת מי עשה מה.
ורד פליטמן: אני באופן אישי 25 שנה עוסקת בשיווק ופרסום וכבר לפני יותר מ-20 שנה כשהייתי עושה פרסומות ארציות, אז בירושלים ברור שלא שמים תמונה של נשים, אלא שמים רק תמונה של גברים או כיתוב על שלטי חוצות, כי היה ברור שאם נשים תמונה של אישה היא ישר תרוסס, והשלט ילך לאיבוד.
ורד פליטמן: אז זה לא דבר חדש, לא דבר שהתחיל היום, זה דבר שקיים הרבה הרבה שנים.
ורד פליטמן: אני מכירה אותו באופן אישי.
ורד פליטמן: כמו שאמרתם – מי שמפסידות מזה זה גם הנשים אבל גם הגברים שצריכים להתחיל ללמוד להתייחס בכבוד לנשים, אם זה אחותם או אימא שלהם או דודה או סבתא שלהם.
ורד פליטמן: אין מקום להדיר נשים באופן כזה ולתת לאנשים דוגמה אישית שאישה זה דבר פסול ואין לראות אותה במרחב הציבורי.
ורד פליטמן: אז אני מקווה שכולם כאן ייקחו לתשומת לבם את הנושא הזה, יעלו שוב את החוק ויעבירו אותו.
ורד פליטמן: דבר אחרון – לגבי אכיפה.
ורד פליטמן: כולם מדברים פה על ענישה.
ורד פליטמן: אין אכיפה, אז ודאי שגם אין ענישה.
ורד פליטמן: ברגע שלא אוכפים ואף אחד לא מקבל אף פעם קנס ולא נענש על זה, אז המסר הוא – בבקשה, תמשיכו, אין שום בעיה עם הדבר הזה.
ורד פליטמן: זה חייב להיפסק.
ורד פליטמן: אז זה מה שרציתי להגיד, תודה, ואני מקווה לראות עוד הרבה כדורגלניות במרחב הציבורי, בכל מקום.
עודד פורר: את רוצה לשתף אותנו בהצעת החוק שאתם מקדמים כדי להילחם בתופעה הזו, או שאין כזאת?
דנה רוטשילד: אני כן רוצה להגיד כמה דברים שעשינו אצלנו בעקבות – כמובן, התופעה של הדרת נשים גם בהקשר הספציפי שדובר כאן וגם בהקשרים אחרים מאוד מוכרת לנו ואנחנו רואים אותה בחומרה, וברורה לנו החשיבות של הטיפול בתופעה הזו בכלל הכלים, כולל גם בכלי הפלילי במקרים המתאימים.
דנה רוטשילד: בהצעת החוק שדובר עליה, שעלתה לפני מספר שנים, סברנו בזמנו שעל אף שהנושא חשוב ההצעה הקונקרטית והחמרת הענישה כשלעצמה לא תתרום לטיפול בתופעה מכמה סיבות.
יוליה מלינובסקי: סליחה, מה שאמרתם לפני שנתיים – אנחנו מכירים.
יוליה מלינובסקי: ואז תיקנתי את הצעת החוק והגשתי אותה שוב, לא עם ענישה פלילית אלא עם הקנס, בשווה ערך.
יוליה מלינובסקי: שוב התנגדתם.
יוליה מלינובסקי: כי זה בדיוק מה שאמרה לי שרת המשפטים בדיון כנימוק להתנגדות – שלא ענישה אלא - - -ואז תיקנתי.
דנה רוטשילד: גם בהקשר הקונקרטי של החמרת הענישה ודוח ועדת דורנר חשבנו והדברים ידועים, שהיעילות של החמרת הענישה אנחנו לא יודעים שהיא קיימת.
דנה רוטשילד: ולכן חשבנו, בגלל שאנחנו כן רואים חשיבות בנושא הזה שנכון לחשוב על דרכים כן נכונות לקיים איזשהו שיח ולראות מה כן ניתן לקדם.
דנה רוטשילד: אני יכולה לומר שכן קיימנו איזושהי שיח ראשוני אצלנו עם חשיבה האם יד כלים אחרים שכן יכולים להתאים.
דנה רוטשילד: אין לנו משהו קונקרטי אבל אני כן יכולה להגיד שבחוק העונשין יש התייחסות לנסיבות מחמירות - - -
יוליה מלינובסקי: היא אומרת שאין כלום, אבל קודם, בתחילת הדיון דיבר גם נציג של משרד המשפטים ואמר שמקדמים הצעת חוק.
יוליה מלינובסקי: עכשיו הגברת אומרת - - -
עודד פורר: הוא לא אמר שמקדמים הצעת חוק, הוא אמר שככל הנדרש הוא חושב שצריך לקדם.
יוליה מלינובסקי: אבל עכשיו את אומרת שאין שום דבר בקנה.
דנה רוטשילד: אני לא מכירה שנאמר שמקדמים הצעת חוק.
דנה רוטשילד: אני יכולה לברר עם הנציג פה.
דנה רוטשילד: האמת שגיליתי על דבר קיום הדיון רק לפני חצי שעה אז עליתי מיד כי אני מכירה את ההצעה שבאה בזמנו, אבל כן היה חשוב לי לומר שכן קיימנו חשיבה ראשונית בנושא ואני באמת רוצה לציין שישנן עבירות בחוק העונשין שמתייחסות יותר להיבטים ולעולמות האלה, כמו, למשל ציינתי את הסעיף של נסיבות מחמירות של אלימות כלפי ציבור, שכיום לא מתייחס לסעיף של מגדר אבל הוא יותר דומה בעולמות שלו להיבטים מהסוג הזה.
דנה רוטשילד: חלק מהעבירות שהוצעו במסגרת הצעת החוק בכלל לא נוגעות בעולמות האלה, הן עוסקות למשל בהצעה של - - -מטבע, העוסקת בתכלית של שמירה על מסחר תקין ולא להיבטים שקשורים לעולם הזה.
דנה רוטשילד: לנו היה נראה שראוי להסדיר את זה בצורה יותר מתאימה.
דנה רוטשילד: אז כן נעשתה איזושהי חשיבה ראשונית אצלנו.
דנה רוטשילד: הגיעה הקורונה והנושא הזה לא גובש למשהו קונקרטי, אבל כן נעשה שיח פנימי והתייעצות.
דנה רוטשילד: זה מה שאני יכולה לומר.
דנה רוטשילד: אני כן רוצה לציין, וגם ציינו את זה בזמנו בהקשר להצעת החוק, שכבר היום ניתן לאכוף לפי עבירה של השחתת מודעות גם ללא קשר לשאלה של נסיבה מחמירה.
עודד פורר: הכול אפשר והכול נפלא – רק לא עושים את זה.
עודד פורר: שמעת מקודם את נציג המשטרה, שמעת את מספר התיקים והחקירות שנפתחו מאז 2018 – בסך הכול 25, כאשר אנחנו יודעים שיש הרבה יותר, ולהערכתי רוב המקרים מתוך ה-25 נוגעים לבחירות.
עודד פורר: הימור, אבל אני מניח.
עודד פורר: מתוכם – תיק אחר הועבר לפרקליטות.
עודד פורר: תיק אחד, זה כל הסיפור.
עודד פורר: אי אפשר לאכוף ככה, זו לא אכיפה, זו לא התרעה.
עודד פורר: זה לא מה שימנע את ההשתוללות שיש ברחובות בעניין הזה.
עודד פורר: מה שימנע את זה זה השתת העלויות.
עודד פורר: אני למדתי כלל מההבנה שלי את השירות הציבורי – כשזה עולה לשירות הציבורי – אז הוא נלחם בתופעה.
עודד פורר: כשמושחת שללט מי שצריך לשאת בעלויות האלה, זאת או הממשלה או העירייה – ותראי זה פלא, איך מיד יתחילו באכיפה.
עודד פורר: את תראי איך הרשויות המקומיות יודעות טוב מאוד איך לשמור על המשאבים שלהן.
עודד פורר: גם הממשלה וגם הרשויות צריכות להבין שהנושא הזה הוא המשאבים שלהן – זה המשאב הציבורי, ולא ייתכן שמאפשרים השחתה כזו במרחב הציבורי ואחר כך עוד אומרים למי שפרסם את השלט – שיישא בעלויות.
עודד פורר: הוא פרסם את השלט במדינה שבה אתם אמונים על שמירת החוק.
עודד פורר: המשטרה, משרד המשפטים, הרשויות המקומיות, באכיפה שלהם הם אמורים לדאוג לי למרחב בטוח.
עודד פורר: אם יש בור בכביש והרכב שלי נכנס לבור ויש לי פנצ'ר – הרשות המקומיות משלמת, למה?
עודד פורר: כי הרשות המקומית צריכה לדאוג שהכביש יהיה סלול.
עודד פורר: באותה מידה היא צריכה לדאוג שלא ישחיתו שלט באופן כללי, קל וחומר באופן מגדרי.
עודד פורר: ולכן הרשות המקומית צריכה לשלם את זה.
קריאה: וקל וחומר כשזה לא פרסומי, כשזה אומנות.
עודד פורר: גם אם הוא פרסומי.
יוליה מלינובסקי: מישהו שילם על זה.
עודד פורר: אני במובן הזה אומר לכם: צריך להטיל פה את האחריות על הרשות הציבורית הרלוונטית.
עודד פורר: לא יהיה פתרון אחר.
דנה רוטשילד: אז אני רק אומר שכמובן – אני לא מכירה הצעה כזו שהוגשה, כשתהיה הצעה קונקרטית אז אפשר יהיה לבחון אותה, אבל אני כן מסכימה שצריך לעשות חשיבה על כלים רלוונטיים אחרים בהקשרים האלה, שיכולים לתרום לקידום - - -
עודד פורר: אנחנו נמצאים ככל הנראה בפתחה של עוד מערכת בחירות, ואם אתם חושבים שבמערכת הבחירות הזו לא ישחיתו שלטים עם תמונות נשים, לצערי אתם טועים.
עודד פורר: ואת יודעת שזה מה שיקרה ואת יודעת שמי שישלם את המחיר בסוף הן המועמדות, המפלגות, ולא יהיה אף אחד ממי שאמון על שמירת החוק במדינה.
עודד פורר: דימיטרי, הצלחת לבדוק לגבי התיק הזה שביקשנו?
דימיטרי חננבלום: ניסיתי לאתר אותו ולצערי לא הצלחתי.
דימיטרי חננבלום: אני אצור קשר עם הגברת ואודיע לה באופן אישי.
עודד פורר: אלה גם נתונים שתצטרכו להעביר לוועדה בשבוע הקרוב.
טל קיים: אני רק רוצה לומר שהתשובה הניצחת מעבר לאכיפה וענישה היא באמת הנכחה.
טל קיים: הדרך להילחם בהדרה היא הנכחה והפצה של כמה שיותר דימויים של נשים מרובדות, לא רק לצרכים פרסומיים.
טל קיים: אני מסכימה אתך לחלוטין שהמפרסמים הם הנפגעים העיקריים אבל אין ספק שכאשר באים להציג תערוכה, המטרה היא גם חינוכית, היא גם החשיפה של הנשים, השחקניות האלה, שכמו ששמענו כאן – הן לא מקבלות אפילו סיקור מספיק בתקשורת.
טל קיים: זה רגעים כאלה שההנכחה צריכה להיות בנפשנו.
טל קיים: וכולנו צריכים לפעול למענה.
עודד פורר: ותבינו שזה הולך לקיצוניות יותר קשה בבית שמש כשראינו שגם לא יכול להיות מרכז לבריאות האישה – אלא מרכז בריאות, הורידו את המילה "אישה".
עודד פורר: זה לא שהייתה תמונה, גם מילה.
יוליה מלינובסקי: חשוב שהדיון התקיים.
יוליה מלינובסקי: צר לי שלא זכינו לנוכחות של חברות וחברי הכנסת כי אנחנו מכירים את המגמות פה בכנסת.
יוליה מלינובסקי: ה שבאמת חשוב – הם לא פה.
יוליה מלינובסקי: מה שפופוליסטי, צהוב או צרכים פוליטיים צרים – אז רואים פה את כל הצעקניות וכול הצדקניות.
יוליה מלינובסקי: הנושא לא ירד מסדר היום.
יוליה מלינובסקי: למדנו פה משהו מעניין.
יוליה מלינובסקי: דיברנו ונדבר בהמשך – איך אפשר לעודד את השלטון המקומי וצריך לדבר אתו, איך אפשר לעודד על ידי פרסום שלהם שלפחות 50% יהיו דמויות של נשים.
יוליה מלינובסקי: גם מה שאמרת בנושא עלויות – דוגמה קצרה: שהמעסיקים נשאו בעלויות של ימי בידוד המדינה דרשה שיהיו 14 ימים.
יוליה מלינובסקי: אחר כך, כשהתברר שהמדינה גם צריכה לשאת בעלויות זה ירד ל-12, ואחר כך כשהם הבינו מה העלויות זה ירד ל-10.
יוליה מלינובסקי: אז ככה שנבין בדיוק באיזה עולם אנחנו.
עודד פורר: ככה זה עובד.
יוליה מלינובסקי: ככה זה עובד, ואנחנו נמשיך.
יוליה מלינובסקי: בחירות או לא בחירות – צריך להבין: אנחנו מכירים את הנושא הזה כבר שנים.
יוליה מלינובסקי: זה לא לצרכי בחירות ולא לצורך פופוליסטי.
יוליה מלינובסקי: זה באמת מה שחשוב לנו, ואנחנו נמשיך את המלחמה שלנו.
עודד פורר: כמו שאמרה חברת הכנסת מלינובסקי זו שאלה שנוגעת בליבת החברה הישראלית ובאיזו חברה אנחנו חיים – האם אנחנו חיים בחברה שהיא מדירה, מסתירה ואלימה, כי השחתת שלט זה אלימות, או שאנחנו חיים בחברה פתוחה ופלורליסטית של חייה ותן לחיו.
עודד פורר: מצד אחד שלטים לא צריכים להיות מבזים כלפי אף אחד, אבל מצד שני לא יכול להיות שמגדר שלם מודר משלטי החוצות.
עודד פורר: השחתת השלטים היא אלימות כלפי נשים לכל דבר ועניין.
עודד פורר: היא צריכה להיות מסווגת כאלימות, היא צריכה להיחקר כאלימות – אין דרך אחרת לתאר את העניין הזה.
עודד פורר: אני, בהקשר הזה מבקש לקבל מהמשטרה את הנתונים המדויקים על 5 התיקים שנחקרו מאז 2018 עם פירוט לגבי הנושאים שלהם – מה עילת סגירת התיק, והאם בתיק היה נושא מגדרי או לא.
עודד פורר: במקביל, הייתי מבקש לדעת גם כמה תלונות הוגשו במשטרה מאז 2018 על השחתה על רקע מגדרי.
עודד פורר: באשר לנושא עצמו, אני חושב שיש כאן כמה אלמנטים שאתם צריך להיאבק בתופעה הזו.
עודד פורר: האלמנט הראשון הוא הסברתי.
עודד פורר: אני חושב שמשרד המשפטים, שבזמנו לקח על עצמו את הנושא של הגזענות והשונות כקמפיין שהוא עשה בטלוויזיה.
עודד פורר: אני חושב שגם פה חייב להיות איזה שהוא קמפיין ופעילות הסברתית בעיקר באזורים שבהם אנחנו יודעים שיש בעיה, גם כדי שאנשים יבינו את התופעה הזו.
עודד פורר: זו תופעה חברתית שצריך להילחם בה.
עודד פורר: זה גם כלי הענישה והאכיפה אבל זה גם כלי החינוך וההסברה.
עודד פורר: הדבר הנוסף שאני מבקש, בהיבט החקיקתי – אנחנו נבדוק בדיוק את הצורך בתיקון החוק, אבל הוועדה סבורה באופן ברור שמי שצריך לשלם עלויות על השחתת שלט זה הרשות המקומית שבשטחה התבצע האירוע.
עודד פורר: לדעתי הרשות סוברנית לעשות את זה באמצעות חוקי עזר – אבל אם לא אנחנו נבצע תיקון חקיקה, אבל לדעתי לא צריך פה חוקי חקיקה.
עודד פורר: יש חוקי עזר והרשות יכולה לקבוע קנסות מאוד גבוהים על השחתת שלט.
עודד פורר: יכול להיות שהרשויות יגידו ששר הפנים לא יאשר להם את חוק העזר, אבל נגיע לגשר הזה ונחצה אותו.
עודד פורר: אבל אני קורא לרשויות להטיל קנסות כבדים על השחתת שלטים ולהורות לפקחים שלהם, פקחים שמסתובבים כל הזמן ברחבי העיר, בין אם זה שלט עירוני ובין אם זה שלט על אוטובוס – כפי שראינו באחת התמונות שנחשפנו אליהן.
עודד פורר: לגבי התערוכה עצמה - - -
אורלי ארז לחובסקי: אם אפשר להעיר – אני מבינה שהקנס האפשרי הוא היום רק 475 שקלים וזה צו, זאת אומרת – אני לא בטוחה שזה ברמה של רשות מקומית.
אורלי ארז לחובסקי: יכול להיות שזה כן דורש - - -
עודד פורר: אני מניח שכשפקחים של הרשות יתחילו להטיל גם קנסות של 475 שקלים זה כבר יהיה צעד ראשון וזה כבר יהיה בסכום של 475 שקלים יותר ממה שנעשה עד היום.
אורלי ארז לחובסקי: ואם אפשר שהוועדה גם תבקש את ההתייחסות של עיריית ירושלים כי שם יש בעיה מאוד קשה עם הנושא הזה, וזה שהם לא הגיעו לדיון - - -
עודד פורר: הם הגיעו לדיון.
עודד פורר: אבל כן נבקש את התייחסות העירייה.
עודד פורר: לסיכום, דבר אחרון.
עודד פורר: לגבי התערוכה עצמה – אנחנו נהפוך את התערוכה, ברשותכן, לתערוכה בוועדה שתוצג כאן למשך החודש הקרוב, עד סוף ינואר, ככל שתהיה גם תערוכה שתחליף אותה.
עודד פורר: אני חושב שזה גם ראוי וזה גם מקום מכובד להציג את התמונות האלה.
עודד פורר: אני אבקש גם ממנהלת הוועדה – להציב כמה מילים ששמות - - -
קריאה: יש טקסט לתערוכה.
עודד פורר: אני רוצה להוסיף את הסיפור של השחתת השלטים לתוך הטקסט.
עודד פורר: אני חושב שמי שבא ורואה את התערוכה ושואל מה זה צריך גם לדעת שהתופעה הזו קיימת.
עודד פורר: נתרום את חלקנו הקטן לטובת הנושא ההסברתי.
עודד פורר: תודה, חברת הכנסת מלינובסקי על יוזמת הדיון.
עודד פורר: תם ולא נשלם, אנחנו חייבים להמשיך לטפל בנושא, בין אם זה יהיה בכנסת הזו ובין אם בכנסת הבאה.
עודד פורר: תודה, ישיבה זו נעולה.
עודד פורר: על סדר היום: יישום תוכנית המוגנות לעובדות ולעובדים הסוציאליים.
עודד פורר: אנחנו קיימנו על זה מספר דיונים כאן, בוועדה, כולל התייחסות שביקשנו מהשר לשירותים חברתיים.
עודד פורר: אני מבין ממשרד האוצר שהתקציב בעניין הזה עבר.
עודד פורר: זאת אומרת, הבעיה פה היא לא תקציבית.
עודד פורר: קיבלנו מכתב ממשרד האוצר שמוסר כך: עם הגעה להסכמות עם איגוד העובדים הסוציאליים העביר משרד האוצר כבר ב-2 באוגוסט את התקציב הדרוש להקמת ותקצוב מערך המוגנות לשנים 2020 ו-2021, ותקציב שלא ינוצל יגולגל ל-2021 היות ואגף התקציבים עומד בכל מחויבויותיו בנושא זה באופן מלא".
עודד פורר: אנחנו נבקש קודם כל לשמוע מהשטח מה מצבנו.
עודד פורר: נמצאת אתנו גב' ענבל חרמוני, יושבת-ראש איגוד העובדים הסוציאליים.
עודד פורר: אני חייב לומר ולציין שב-22 בספטמבר קיבלתי מכתב משר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בהתייחסות לדיון שקיימנו כאן בוועדה שאומר שהתוכנית שתגובש בשיתוף ולאחר דיונים שהתקיימו עם איגוד העובדים הסוציאליים במסגרת הכללים בהסכם השכר שנחתם.
עודד פורר: עברו מאז בדיוק שלושה חודשים, רבעון.
עודד פורר: בואו נשמע במה התקדמנו מאז.
ענבל חרמוני: קודם כל אני אגיד שוב – אני מאוד מעריכה את זה שהדיון הזה מתקיים.
ענבל חרמוני: זה חשוב לנו וזה באמת איזשהו כוח לעקוב אחרי הדברים.
ענבל חרמוני: בהחלט, הדברים שקורים – הן קורים בשיתוף פעולה אתנו.
ענבל חרמוני: אני אגיד שהדברים קורים מאוד לאט.
ענבל חרמוני: ההסכם נחתם אפילו אחרי 2 לאוגוסט, אבל באמת ההסכמות הגיעו לפני כן.
ענבל חרמוני: לעומת זאת, עד עכשיו, כשאתה מגיע למחלקות הרווחה, המחלקות לשירותים חברתיים, אותו מצב כמו קודם.
ענבל חרמוני: זאת אומרת, התוכנית עוד לא גובשה.
ענבל חרמוני: תפיסת האבטחה המקצועית עוד לא גובשה.
ענבל חרמוני: ועדת היגוי שאמורה ללוות את זה, שכוללת, בעצם, כמובן את משרד הרווחה בראש אבל גם את מרכז שלטון מקומי, גם אותנו כאיגוד, גם נציגים של המשטרה, ועוד – יש רשימה מסודרת – מאוד חשוב לנו שהיא תתכנס בהקדם.
עודד פורר: רגע, בואי נעבור דבר-דבר.
עודד פורר: ועדת ההיגוי הוקמה?
עודד פורר: מי אמור להקים אותה?
ענבל חרמוני: משרד הרווחה.
עודד פורר: מי אמור לעמוד בראשה?
ענבל חרמוני: נציג המשרד.
ענבל חרמוני: יש את מי שאחראי – נבחר לפני מספר שבועות, או חודשיים בערך, לעמוד בראש יחידת המוגנות – אבי, ואני מניחה שהוא יעמוד בראש הוועדה.
עודד פורר: אבי קורן.
עודד פורר: הוא איתנו בזום.
עודד פורר: אבי, מתי תתכנס הוועדה?
אבי קורן: אנחנו מבחינתנו מוכנים לכינוס של הוועדה.
אבי קורן: אני חייב לציין שאני מוניתי זה לא מזמן.
אבי קורן: אנחנו גומרים בימים אלה לגבש סופית את התוכנית עצמה, וברגע שהתוכנית תהיה מוכנה אין שום בעיה – נכנס את הוועדה ונתחיל להתגלגל.
עודד פורר: אתה יכול לתת תאריכים?
אבי קורן: אני מבחינתי – במהלך תחילת ינואר ניתן לכנס את הוועדה.
עודד פורר: זאת אומרת שאם נקבע כאן ישיבת מעקב באמצע ינואר כבר תוכלו לספר לנו על התוכנית ותוכלו לספר לנו מה יצא ממנה וכבר נוכל לשמוע שהוועדה התכנסה?
אבי קורן: כן, אפשר.
אבי קורן: אין שום בעיה.
ענבל חרמוני: באמת חשוב לנו, ואם אבי אומר והמשרד יצליח לכנס את הוועדה בתחילת ינואר – זה מצוין.
ענבל חרמוני: הדבר השני שחשוב להגיד זה – מעבר לתוכנית, באמת – גיבוש של תפיסת האבטחה.
ענבל חרמוני: זאת אומרת שהתוכנית צריכה לבוא אחרי שאנשי המקצוע בתחום הזה של אבטחה מגבשים איזושהי תפיסה, בגלל שהכסף אינו אין סופי בסופו של דבר, וצריך לראות אם יש מקומות שמתעדפים אותם, מקומות שמשאירים לאחר כך, מה לפני ומה אחרי.
ענבל חרמוני: זה חייב לבוא כדי שזה לא יהיה תוכנית - - - זה לא יכול להיות אותו הדבר בכל מקום, צריך להתאים את הדברים.
ענבל חרמוני: לכן, תפיסת האבטחה פה חשובה.
ענבל חרמוני: אני חושבת ורוצה גם שלוועדת ההיגוי נגיע כבר עם תפיסת האבטחה אחרי שהיא עברה את כל הגורמים, ונוכל רק לאשר אותה או להעיר שם כמה הערות כדי באמת לייעל את העניין.
ענבל חרמוני: הדבר השני זה אם אפשר מבחינת משרד הרווחה גם לנקוב באיזה שהוא מועד משוער לא רק של התכנסות הוועדה אלא – להתחיל לפרוס את האבטחה בשטח, כי בסוף זה מה שאנחנו רוצים לראות.
ענבל חרמוני: בסוף, העובדת בקצה צריכה להרגיש שבאמת היא מוגנת, זה הרעיון.
ענבל חרמוני: לכן, חוץ מוועדת ההיגוי שזה יהיה מצוין אם זה יהיה בתחילת ינואר, השאלה אם אפשר לקבל משר הרווחה גם תשובה מתי נוכל להתחיל לראות את הפריסה של זה בשטח.
ענבל חרמוני: שוב, הכסף קיים.