GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית קובו-רום: אני כבר לא מדברת על הזכות לקבל תנאי שכר שווים כמו עובדות משרד החינוך.
עמית קובו-רום: אני מדברת על אי תשלום פנסיה במשך שנים רבות, על אי מתן הזכות לצבירת ימי מחלה משנה לשנה, שהיא זכות קוגנטית שקיימת לכל עובדת.
עמית קובו-רום: במהלך משבר הקורונה קיבלנו עדויות של נשים שהמעסיקים לא התירו להן לנצל את הזכות לקבל דמי מחלה בתקופות בידוד למרות שזו זכות שהייתה אז נתונה לכל עובדת בישראל.
עמית קובו-רום: לכן אני מצפה ומקווה שהוועדה תפקח באופן שוטף והדוק על תעסוקת נשים חרדיות בתחום החינוך, במיוחד במוסדות של מוכר שאינו רשמי והעסקה דרך עמותות, על ידי הצבת יעדים של פיקוח ואכיפה למשרד העבודה ולמשרד החינוך.
עמית קובו-רום: תודה.
תהלה פרידמן: למה לא לקבל דמי מחלה?
תהלה פרידמן: למה זה פוגע במעסיק?
עודד פורר: כי אחר כך כשהיא חולה או נעדרת אז אין לה ימי מחלה.
עמית קובו-רום: הסיפור שהגיע אלינו הוא שבמהלך קייטנות הקיץ עובדות הוראה במוסדות מסוימים, המעסיק לא התיר להן לקבל דמי מחלה ולא שילם להן דמי מחלה בגין בידוד שנכפה עליהן בגלל החשיפה לחולים מאומתים בעבודה.
עודד פורר: תהלה, לפי החוק ימי מחלה שהמעסיק נותן, הימים הראשונות הם על חשבונו.
עודד פורר: רק אחר כך זה הופך להיות על חשבון המדינה.
עודד פורר: לכן הוא אומר: לא משלם.
אורלי אלמגור לוטן: רציתי לחדד כי לדעתי לא התייחסו לזה.
אורלי אלמגור לוטן: אחד הדברים שמשרד העבודה עשה, שוב חוזרים לסיפור של קבלת החלטת ממשלה על יעדי התעסוקה החדשים כי זה משפיע גם על ההכשרות שמשרד העבודה עושה.
אורלי אלמגור לוטן: גם כאן, כמו במשרד הכלכלה, בגלל שהנשים החרדיות הגיעו ליעד, האפשרות של משרד העבודה לתקצב את ההכשרות המקצועיות שלהן מוגבלת יותר היום.
אורלי אלמגור לוטן: הגברים החרדים לא הגיעו ליעד ולכן רוב התקציבים הולכים לשם.
אורלי אלמגור לוטן: אז גם אם יש הרבה תוכניות בסל, התקציב של הנשים קטן.
פנינה פויפר: קודם כול, אני רוצה להגיד תודה על הדיון החשוב הזה.
פנינה פויפר: שמענו כל מיני אנשים שיודעים מה נשים חרדיות רוצות והם גם ערכו סקרים וכל מיני דברים.
פנינה פויפר: זה מעניין מאוד, אבל יושבות פה מספר נשים חרדיות וגם אנחנו יודעות מה נשים חרדיות רוצות.
פנינה פויפר: הייתי שמחה מאוד אם היו שואלים אותנו.
רחלי מורגנשטרן: קודם כול, אני באמת מודה על הדיון החשוב הזה.
רחלי מורגנשטרן: תודה רבה לחבר הכנסת קושניר ותודה לך, חבר הכנסת פורר.
רחלי מורגנשטרן: אנחנו עוקבות אחריך בוועדות ואנחנו באמת רואות כמה אנחנו חשובות לך.
רחלי מורגנשטרן: זה באמת משמח.
רחלי מורגנשטרן: קודם הזכירו רק את שירות המדינה.
רחלי מורגנשטרן: יש גם את תוכנית צוערי המדינה, שמיכל צ'רנוביצקי הזכירה לי, שהייתה בתוכנית האחרונה רק חרדית אחת.
רחלי מורגנשטרן: התנאים להתקבל לתוכנית הזאת כל כך דרקוניים שאישה חרדית רגילה לא יכולה אפילו לחלום על זה.
מיכל צ'רנוביצקי: אנחנו במשרד הכלכלה התחלנו בשבוע שעבר עבודת מטה רצינית על כל הסיפור של מה המשרד עושה בשביל חרדים וחרדיות.
מיכל צ'רנוביצקי: אנחנו עושים את זה במקביל עם הרשות החדשה שהוקמה במשרד ראש הממשלה לפיתוח כלכלי-חברתי של החברה החרדית.
מיכל צ'רנוביצקי: הם עושים עבודה מול הרבה משרדי ממשלה אז אנחנו גם מולם בעניין זה.
מיכל צ'רנוביצקי: נשים דגש מיוחד על הנשים החרדיות.
מיכל צ'רנוביצקי: זה דבר שאנחנו לוקחים אותו עכשיו על עצמנו בצורה רצינית לקראת שנת 2021.
שירה שטרן: אני רק רוצה להודות לחבר הכנסת אלכס קושניר ולך היושב-ראש.
שירה שטרן: מהירות הפעולה של חבר הכנסת קושניר הייתה מדהימה.
שירה שטרן: מרגע שיצא לנו לשוחח - - -
אלכס קושניר: בגלל שיש לי קשרים עם פורר אז הוא הסכים ...
שירה שטרן: מזל, אבל אני חייבת להגיד שזה היה ממש מרשים.
שירה שטרן: זו הייתה שיחה על נושא אחר ואיכשהו נושא הנשים עלה.
שירה שטרן: אני לא האמנתי שכל כך מהר זה יקרה אז באמת תודה לכולכם.
אפרת שוקרון: רציתי רק לציין שההשקעה בנשים באמת משתלמת כי אם אנחנו מסתכלים לדוגמה באקדמיה אז נשים חרדיות שלומדות שם, 70% מתוכן מסיימות בהצלחה ומוציאות את התואר.
אפרת שוקרון: צריך לעודד את הדבר הזה ובאמת להשקיע בהן, זה באמת משתלם, זה לא לחינם.
אלכס קושניר: קודם כול, לפני הדיון לא הבנתי עד כמה הבעיה עמוקה ורצינית.
אלכס קושניר: הבעיה מובנית בגלל שהאפליה מובנית.
אלכס קושניר: שמעתי כאן את נציגי הממשלה מדברים בעיקר על כך שהכסף שאמור ללכת לתמרוצים נכונים הולכים בסוף לפי מגדר.
אלכס קושניר: אם הממשלה מתמרצת לפי מגדר אז מה אנחנו מצפים מאחרים?
אלכס קושניר: אני רוצה להגיד לכם תודה על הכנות ועל הנכונות שלכם להילחם ולדבר.
אלכס קושניר: אני מבין שזה לא פשוט.
אלכס קושניר: אני גם סומך על חברי עודד פורר שיקרא לסדר את נציגי הממשלה כדי שנוכל לפתור את הסוגיה הזאת, גם בהשכלה, גם בחינוך וגם בתעסוקה, כי בסוף הדברים כמובן קשורים זה בזה.
אלכס קושניר: תודה שבאתם לדיון.
עודד פורר: בהמשך לדברים שאפרת שוקרון התחילה לומר, אני לא חושב שאתן צריכות לבוא לפה ולהצדיק את עצמכן מדוע חשוב לשלב נשים.
עודד פורר: היתרון הזה ברור מאליו.
עודד פורר: כל מי שעיניו בראשו מבין את החשיבות לגבי שילוב נשים בשוק התעסוקה בכלל, קל וחומר לגבי תעסוקת נשים חרדיות.
עודד פורר: אני רוצה לקרוא לזה אחרת: תעסוקה איכותית של נשים חרדיות, גם מבחינת היקפי התעסוקה וגם מבחינת מקום התעסוקה.
עודד פורר: היעדים של הממשלה חייבים להתמקד גם בעניין הזה.
עודד פורר: זאת הייתה ההערה שלי למשרד הכלכלה, זאת ההערה שאני מקווה שתצא מפה הלאה.
עודד פורר: הדעת לא סובלת מצב שבו במשרד הכלכלה מסבסדים יותר גברים מאשר נשים בתחומים האלה כשאנחנו רואים את המספרים כמה נשים מועסקות בתחומים שקשורים למשרד הכלכלה לעומת חינוך, כשאנחנו יודעים שהתעסוקה שלהן בחינוך היא תעסוקה מפלה, ברור לחלוטין.
עודד פורר: אני חושב שזה אולי אחד הדברים החשובים שעלו פה.
עודד פורר: הם מוכרים וצריך לטפל בהם, בעניין התעסוקה המפלה בתחום החינוך.
עודד פורר: לסיכום הדיון: היעדים של הממשלה צריכים להיות כאלה שמתמודדים עם חלקיות המשרה ועם איכות המשרה ולא רק עם היקף התעסוקה הכללי.
עודד פורר: בהקשר הזה חייבים לעצור את ההסללה למערכת החינוך בלבד ולייצר מניפה הרבה יותר רחבה של מקצועות.
עודד פורר: דבר נוסף שעלה בדיון ומטריד מאוד הוא נושא העבודה בחינוך דווקא דרך העמותות באמצעות המוכר שאינו רשמי, בצורה שמפלה ופוגעת במועסקות, אם באמצעות פיטורים בקיץ, אם באמצעות מה שעלה פה, הנושא של ימי מחלה וימי חופשה.
עודד פורר: בעניין הזה ספציפית אנחנו נקיים דיון מיוחד נוסף בוועדה, על תעסוקת נשים חרדיות בתחום החינוך במוסדות המוכר שאינו רשמי.
עודד פורר: אני רוצה להבין, לרדת לרזולוציה על מה קורה שם, איך משרד החינוך מפקח על מה שקורה שם, איך נשים מקבלות את הזכויות המגיעות להן באמצעות התעסוקה שם.
עודד פורר: אני אומר מראש, אולי יכעסו עליי שדעתי מקובעת, אבל אני חושב שהמקום הנכון בכלל במערכת החינוך הוא החינוך הממלכתי וצריך להעצים את החינוך הממלכתי-חרדי ולאפשר לתחום הזה להתפתח.
עודד פורר: מדינת ישראל קבעה שהממלכה היא האחראית על החינוך ויצירת האוטונומיה הזאת פסולה, היא מסלילה מראש את מי שלומד באוטונומיות האלה למקצועות פחות טובים ולתעסוקה פחות טובה, וגם אחר כך כמו מין גלגל שמזין את עצמו.
עודד פורר: הוועדה קוראת למשרד העבודה – אני כבר לא יודע איזה מן המשרדים אחראי על כל דבר אבל אם אני זוכר נכון משרד העבודה אחראי על מעונות היום – להרחיב את מפעל מעונות היום ומתן האפשרויות לנשים בכלל, בוודאי נשים חרדיות, לקבל שירות במעונות יום כאמצעי שמאפשר יציאה לעבודה.
עודד פורר: הקורונה היא הזדמנות והממשלה חייבת לייצר תוכניות כאלה שמאפשרות דווקא לקחת את המצב שנולד בקורונה, עם הלמידה מרחוק, עם העבודה מרחוק, ולראות איך מטמיעים ביותר ויותר בתים את האפשרות הזאת, אם גם באמצעות סבסוד במקומות שבהם נמנעו מלהכניס עד עכשיו את האינטרנט.
עודד פורר: הוועדה קוראת לממשלה לאמץ את הדוח שהוגש על ידי הוועדה לקידום תחום התעסוקה לקראת שנת 2030 ולעשות את זה בהקדם כדי שמשרדי הממשלה יוכלו להתחיל לפעול בהתאם למסקנות ולהמלצות הדוח.
עודד פורר: הוועדה שמעה ולמדה מהנתונים בשמחה, שלמעלה מ-60% מהנשים והגברים החרדים לומדים במסגרות שאינן מותאמות ועדיין לומדים שם.
עודד פורר: משמע, אפשר לייצר ולהרחיב את המסגרות לטובת סטודנטים או סטודנטיות חרדים וחרדיות.
עודד פורר: יתרה מכך, אני לא בטוח שכאשר מדברים על התאמה מדברים בהכרח על הפרדה.
עודד פורר: יש את הצד שמייצג כאן כל פעם איזו עמדה, וזה חברי הכנסת החרדים – אני אומר חברי הכנסת ולא חברות הכנסת כי אין כאלה – שמייצגים תמיד את הנושא הזה כהפרדה.
עודד פורר: אני עדיין חושב שיש מקום להתאמה אך לא בהכרח הפרדה.
עודד פורר: ההתאמה נוגעת גם ליכולת להמשיך לקיים חיי משפחה, ההתאמה נוגעת גם לתחומים אחרים שהם לא בהכרח רק הפרדה.
עודד פורר: לכן אנחנו קוראים למל"ג לייצר תוכנית ביניים של התאמה במסגרות לימודים חרדיות שלא בהכרח כוללות הפרדה.
עודד פורר: הוועדה שמעה בצער את הנתונים על שירות נשים חרדיות בשירות המדינה ותעסוקת נשים חרדיות בשירות המדינה, ומבקשת מנציב שירות המדינה לעשות מיפוי לגבי משרדי הממשלה על תעסוקת נשים חרדיות במשרדי הממשלה כדי שנבין את ההיקפים.
עודד פורר: הוועדה מבקשת לקבל ממשרד הכלכלה פילוח של שיעור המועסקים החרדים במסלולי התעסוקה השונים ביחס לשיעור המועסקים הכללי.
עודד פורר: כלומר, כמה נשים חרדיות מתוך כלל הנשים המועסקות מועסקות בתחומים שקשורים למשרד הכלכלה, וכמה גברים חרדים מתוך כלל הגברים המועסקים.
עודד פורר: אז ההשוואה תהיה הרבה יותר אמיתית.
עודד פורר: אני בהחלט מדליק לכם נורה אדומה על הסיפור הזה של תשלום יתר להעסקת גברים בתחומים האלה.
עודד פורר: זה נשמע לי לא סביר בעליל.
עודד פורר: נלמד את הנתונים האלה.
עודד פורר: לסיכום, הייתי שמח מאוד שנשים חרדיות היו מייצגות כאן את עצמן דרך המפלגות החרדיות.
עודד פורר: בהחלט זה לא היה פוגע במפלגות החרדיות אלא להיפך, מוסיף להן.
עודד פורר: יחד עם זאת, אני שמח שפניתם, יישר כוח.
עודד פורר: אני יודע שעצם הפנייה ועצם ההגעה לכאן הן לא דבר פשוט מבחינה חברתית וקהילתית.
עודד פורר: אני לא חושב שנשים בכלל, קל וחומר נשים חרדיות, צריכות להסביר מדוע חשוב שהן יועסקו במקצועות התואמים את כישוריהן, יכולותיהן ותרומתן למשק הישראלי.
עודד פורר: היום ה-7 בדצמבר 2020, כ"א בכסלו התשפ"א.
עודד פורר: חנוכה מתקרב.
עודד פורר: אולי יהיו לנו כמה ניסים ונצליח להעביר השבוע שני חוקים בוועדה.
עודד פורר: על סדר היום הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים של אישה השוהה במקלט לנשים מוכות), התש"ף-2020, פ/1121/23 של חברת הכנסת קארין אלהרר והצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים של אישה השוהה במקלט לנשים מוכות), התש"ף-2020, פ/1441/23 של חברת הכנסת תמר זנדברג.
עודד פורר: אנחנו נפתח במיזוג שתי הצעות החוק להצעה אחת.
עודד פורר: ככל שמישהו לא רוצה להגיד משהו לפני מיזוג, אני רוצה להצביע על כך.
עודד פורר: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק?
עודד פורר: אין מתנגדים ואין נמנעים.
עודד פורר: הצעות החוק מוזגו להצעה אחת.
עודד פורר: אנחנו נתחיל את הדיון.
עודד פורר: אני מיד אתן לשתי המציעות להציע ואז אני אתייחס לכמה דברים שאני ארצה ואולי נצטרך לעשות בחקיקה הזאת.
קארין אלהרר: תודה לצוות הוועדה על קידום ההצעה בעת הזאת.
קארין אלהרר: אני אומר שבעיניי ובעיני רבים אנחנו נמצאים בשעת חירום בכל הקשור לתחום נשים מוכות, נשים שחוות התעללות.
קארין אלהרר: הצעת החוק הזאת היא הצעה מאוד מאוד פשוטה.
קארין אלהרר: היא אומרת שאישה שמופנית למעון לנשים מוכות, היא אישה שצריכה לקבל את כל ההגנות.
קארין אלהרר: זה לא בית הבראה, זה לא בית מלון, זה מקום שהוא סוג של כלא, צריך להרחיק אותה מהבעל ולצערי עושים זאת בדרך הזאת ועדיין לא בדרך של להרחיק את הבעל.
קארין אלהרר: עד שנגיע למקום שבו הבעל מורחק ומטופל, אנחנו צריכים לגרום לכך שאותה אישה שבאמת נמצאת בסיטואציה מאוד מורכבת ומאוד קשה, תקבל את כל ההגנות לרבות ההגנה מפיטורים מעבודתה.
קארין אלהרר: ההצעה היא הצעה מאוד מאוד פשוטה.
קארין אלהרר: היא אומרת שבמקום 90 ימים הגנה, ניתן 182 ימים.
קארין אלהרר: זה מספר שאמור לייצג איזשהו מינימום.
קארין אלהרר: יש חשש מאוד גדול שהבעל יגיע למקום העבודה, ימצא אותה ואז כל השהות שלה במקלט תהיה לשווא.
קארין אלהרר: אני קוראת למשרדי הממשלה לתמוך בהצעה הזאת.
קארין אלהרר: ההצעה עברה קריאה טרומית ומאוד הייתי שמחה אם היינו יכולים להתקדם לקריאה ראשונה ושנייה ושלישית עוד השבוע.
קארין אלהרר: תודה רבה לך.
תמר זנדברג: זו הצעה, כמו שכתוב בדברי ההסבר, שהיוזמה שלה היא בכנסות קודמות על ידי חברות כנסת קודמות ובראשן חברת הכנסת מיכל רוזין ואחרות.
תמר זנדברג: בימים אלה היא באמת מקבלת משנה תוקף כי אנחנו בזמנים בהם – אמרתי את זה בהקשר אחר – 2020 היא שנת הבית ועבור הרבה מאתנו לעבוד מהבית, ללמוד מהבית, יש בזה משהו נחמד, משהו קצת בודד אולי, אבל יש כאלה שעבורם, נשים וילדים, זו סכנת חיים וזה דבר מסוכן ומפחיד.
תמר זנדברג: ההצעה הזו מיועדת לכאלה שנאלצות לעזוב את הבית.
תמר זנדברג: שמענו על עלייה בעוזבות למעונות לנשים מוכות ועל תוספת של נשים של מעונות בתקופת הקורונה.
תמר זנדברג: הצעת החוק הזו באה לרפד את ההגנה סביבן.
תמר זנדברג: זה דבר מאוד מאוד מינימלי.
תמר זנדברג: כמו שאמרה חברת הכנסת אלהרר, אנחנו במסגרות אחרות רוצות ורוצים לשאוף לעולם שנשים כאלה לא יצטרכו לעזוב את הבית ושהגברים יהיו אלה שמורחקים מהן ומקבלים את הטיפול גם האכיפתי וגם הטיפולי, אבל בעולם שבו יש מעונות לנשים מוכות, התפקיד שלנו הוא לרפד כמה שאפשר את ההגנה סביב הנשים האלה.
תמר זנדברג: הצעת החוק הזו, הצעה אפילו לא של שורה, הצעה של שינוי של מילה, אני בהחלט חושבת שהכנסת המשוסעת והמקרטעת הזאת טוב תעשה אם לפני התפזרותה היא תעשה את התיקון הקטן הזה.
עודד פורר: אני חייב לומר – אמרתי את זה לא פעם ולא פעמיים בדיונים שקיימנו כאן ולצערי אנחנו נדרשנו לקיים כאן
עודד פורר: עוד ועוד דיונים על הנושא הזה של אלימות במשפחה – לא צריך להיות לא מהנדס טילים ולא פרופסור לפיזיקה גרעינית כדי להבין שכאשר סוגרים אנשים בבית, כאשר הלחץ הכלכלי עולה, חוסר הוודאות בעלייה והחברה הישראלית כולה נמצאת בסוג כזה או אחר של חששות, חרדות ודאגות גם כלכליות, אנחנו נראה גם עלייה בתחום של אלימות במשפחה ואכן זה מה שראינו.
עודד פורר: לצערי הדיונים הם תמיד רק על מקרי הרצח שהם הקצה, אבל מאחורי המקרים האלה, זה הקצה של הפירמידה שלמטה היא מאוד מאוד רחבה ונדרשו גם הרחבת המקלטים, בתקופת הקורונה גם שם יש את הבעיות של הבידוד, ולכן אני חושב שהצעת החוק הזאת היא מבורכת.
עודד פורר: אני התחייבתי לקדם אותה במהירות האפשרית ו אכן כך אנחנו נעשה.
עודד פורר: אני כן אומר שאנחנו – ודיברתי על זה גם עם שתי המציאות – נצטרך לייצר כאן איזשהו איזון אל מול המעסיקים שצריך לזכור שמדינת ישראל מכה גם אותם מכות כלכליות.
עודד פורר: צריך לראות איך אנחנו לא מפירים את האיזון הזה אבל תצטרך להיות כאן הרחבה דרמטית בכל מקרה של מספר הימים בחוק.
עודד פורר: לפני משרדי הממשלה, חברי הכנסת רוצים לומר משהו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכולנו מסכימים עם הדברים שקארין ותמר אמרו.
עודד פורר: אני רוצה לקבל נתונים ממרכז המחקר והמידע.
עודד פורר: אני אשמח אם תציגו את הנתונים.
אורלי אלמגור לוטן: אני ראש צוות במרכז המחקר והמידע.
אורלי אלמגור לוטן: עידו חולה ואני כאן במקומו.
אורלי אלמגור לוטן: אלה נתונים של שנת 2019 וכמו שהיושב ראש אמר, מאז היה גידול במספר הנשים וצריך לקחת את זה עם איזשהו אחוז של הגדלה.
אורלי אלמגור לוטן: אני אתן את הנתון הבסיסי.
אורלי אלמגור לוטן: בשנת 2019 שהו במקלטים בסך הכול 654 נשים.
אורלי אלמגור לוטן: מספר הילדים, אני לא חושבת שהוא רלוונטי לעניין ההצעה הזאת.
אורלי אלמגור לוטן: כמעט כל השוהות, 80 אחוזים, היו בגיל העבודה, בין גיל 26 לגיל 59.
אורלי אלמגור לוטן: מבין אלו שיצאו מהמקלטים, 40 אחוזים היו פחות מחודש.
אורלי אלמגור לוטן: ציינו את תקופת השהייה כי אם מתייחסים כאן להגבלת פיטורים, לראות כמה הן היו במקלטים לפני כן.
אורלי אלמגור לוטן: כ-40 אחוזים שהו במקלט פחות מחודש.
אורלי אלמגור לוטן: כ-60 אחוזים שהו במקלט עד שלושה חודשים וכ-75 אחוזים מהנשים שהו במקלט עד חצי שנה.
תהלה פרידמן: תאמרי שוב את האחוזים.
אורלי אלמגור לוטן: עד חצי שנה היו כ-75 אחוזים מהנשים שסיימו את השהות במקלטים בשנת 2019.
אורלי אלמגור לוטן: הן היו במקלט עד חצי שנה.
עאידה תומא סלימאן: מדובר על היציאה מהמקלט.
עודד פורר: הכוונה היא שאחרי שהיא יצאה מהמקלט, היא מוגנת.
עודד פורר: ניתן ליועצת המשפטית להציג את החוק וגם איזה שהם שינויים שביקשו שנדבר גם עליהם.
ענת מימון: אני אציג את הצעת החוק.
ענת מימון: כמו שאמרנו מדובר בהצעה של שורה שלמעשה מאריכה את תקופת המוגנות מפני פיטורים של אותה אישה ששוהה במקלט לנשים מוכות.
ענת מימון: אני אקדים ואומר שבסעיף 7, חוק עבודת נשים מאפשר לה להיעדר מעבודתה בתקופה של חצי שנה מתוך 12 החודשים בגלל שהייה במקלט לנשים מוכות.
ענת מימון: זאת אומרת, יש לה קודם כל את הזכות להיעדר מהעבודה בתקופה שהיא נמצאת במקלט לנשים מוכות ובהמשך, סעיף 9, שזה הסעיף אותו אנחנו מבקשים לתקן עכשיו, נותן לה הגנה מפני פיטורים וההגנה היא בתקופה שהיא נעדרת מעבודתה ובתקופה של 90 ימים לאחר תום ימי ההיעדרות כאמור.
ענת מימון: אנחנו מבקשים להאריך את ההגנה בתקופה שלאחר תום ימי ההיעדרות ל-182 ימים.
ענת מימון: זה מה שמבוקש בהצעת החוק.
תהלה פרידמן: מי ישלם?
ענת מימון: היא צריכה להיות מועסקת.
עודד פורר: אי אפשר לפטר אותה.
ענת מימון: את מדברת על התקופה בה היא נעדרת?
ענת מימון: לפי החוק זה חל"ת.
ענת מימון: בתקופה שהיא נעדרת בשל שהייה במקלט לנשים מוכות, זה חל"ת.
ענת מימון: זה לא קשור להגנה מפני פיטורים.
עודד פורר: תקופת ההגנה היא כמו לאחר לידה.
<< אורח >> מירב שמואלי: מקום העבודה שמור לה.
<< אורח >> מירב שמואלי: זה הדבר המרכזי כאן.
איה דביר: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.
איה דביר: היוזמה להגן על נשים שמתמודדות עם אלימות במשפחה היא מבורכת ואכן זאת קבוצה שזקוקה לכל סיוע.
איה דביר: אני מבינה שאין נתונים על בקשות להיתרי פיטורים של הקבוצה הזאת ואני מבינה שאין כל כך הרבה בקשות כאלה.
איה דביר: מהמעט שידוע לי מעטות הן הנשים שחוזרות לגור באותה סביבה בה הן גרו קודם בגלל חשש קיומי וזה הטריגר שגם הוביל ליציאה למקלט לנשים מוכות.
איה דביר: לכן אני לא בטוחה אם זה המענה האפקטיבי ביותר שאפשר היה לתת.
איה דביר: הממשלה תומכת בקידום ההחלטה הזאת ואין לנו אמירה עקרונית לגביה, למעט לעניין התקופה כאשר 182 ימים זאת נורמה שאנחנו לא מכירים כרגע בחקיקה הקיימת.
איה דביר: רף ההגנה הממושך ביותר הוא של 150 ימים בטיפולי פוריות ואולי נכון להיצמד לאותו רף שכבר קיים היום.
תמר זנדברג: מה קורה אחרי חופשת לידה?
איה דביר: אחרי חופשת לידה, קודם כל יש חופשת לידה בתשלום וחלקה שאיננה בתשלום.
תמר זנדברג: בין אם בתשלום ובין אם לא בתשלום.
תמר זנדברג: אחרי שאישה חוזרת מחופשת לידה, יש לה תקופת הגנה.
איה דביר: אחרי כן יש לה תקופה של 60 ימים בלבד.
תמר זנדברג: אחרי תום חופשת הלידה.
תמר זנדברג: אחרי חופשת הלידה בתשלום היא יכולה להאריך לתקופה לבחירתה עד חצי שנה ללא פיטורים ולאחר מכן עוד 60 ימים של מוגנות.
תמר זנדברג: אחרי שהיא חוזרת לעבודה.
איה דביר: אני אנסה לעשות סדר בדברים.
איה דביר: חופשת לידה בתשלום בעדה מקבלים דמי לידה.
תמר זנדברג: 15 שבועות.
איה דביר: 15 שבועות ואותם ניתן להאריך בעוד 12 שבועות שעדיין מוגדרים כחופשת לידה.
עודד פורר: חצי השנה כוללת בתוכה את חופשת הלידה בתשלום.
עודד פורר: מי שנושא בתשלום הזה, זה הביטוח הלאומי ולא המעסיק.
תמר זנדברג: 15 שבועות בתשלום, אחר כך עוד 12 שבועות שהיא יכולה ללא תשלום בלי להיות מפוטרת ולאחר מכן עוד חודשיים, אחרי שהיא חוזרת לעבודה, של מוגנות מפיטורים.
איה דביר: יש גם עוד הארכה שהיא יכולה לעשות, חוץ מה-60 ימים, היא יכולה עד שנה להאריך לחופשת לידה ללא תשלום.
איה דביר: הנוסח של החוק אומר כרבע מתקופת העסקתה.
קארין אלהרר: וגם אז יש הגנה.
איה דביר: וגם בתקופה הזאת היא מוגנת אבל המקבילה הרלוונטית, היא הנקודה שהאישה חוזרת לעבודה ומה משך ההגנה כשהיא כבר בעבודה.
איה דביר: בחופשת לידה זה 60 ימים, בטיפולי פוריות זה 150 ימים ואנחנו מציעים כן להיצמד לרף של 150 הימים שכבר היום קיים בחוק עבודת נשים.
עודד פורר: משרד העבודה.
תמר מתתיהו: בוקר טוב.
תמר מתתיהו: גם אנחנו מצטרפים ותומכים בהצעת החוק ובצורך החשוב להגן על אותן נשים שחוו אלימות במשפחה.
תמר מתתיהו: אני מקווה שלא ימשיכו לחוות.
תמר מתתיהו: אני רוצה לציין שאצלנו מינהל הסדרה ואכיפה שבעצם אמון על הטיפול בתלונות של עובדים ועובדות ובבקשות של מעסיקים לפיטורים, לא התקבלו בקשות של מעסיקים ולא תלונות של עובדות על הרקע של העילה הספציפית הזאת.
תמר מתתיהו: יכול להיות שזה מכל מיני סיבות.
קארין אלהרר: אם אין לה הגנה עד היום, על מה יתלוננו?
תמר מתתיהו: יש לה הגנה של 90 ימים.
תמר זנדברג: כאן הנתון הוא אחר.
תמר זנדברג: מדובר בנשים במצבים הכי אקוטיים וקשים.
תמר זנדברג: זאת אישה שנאלצה לעזוב את הבית, הרבה פעמים עם ילדים, ללכת למקלט וכמו שנאמר, כשהיא יוצאת מהמקלט, יש לה גם בעיה.
תמר זנדברג: אחת הבעיות היא אי חזרה למקום העבודה.
תמר זנדברג: זה לא אמור להיות בשבילנו פטור מהחוק הזה אלא להיפך, להבין איך אנחנו גורמים לאישה, גם אם היא יצאה למצב אקוטי, כן לחזור למקום מגוריה הקודם ורוב הסיכויים שם גרים הילדים, שם נמצאת המשפחה וכל הדברים האלה.
תמר זנדברג: השאלה שנשאלת היא האם יש לכם נתונים על נשים בשוק העבודה אחרי היציאה מהמקלטים, כמה מהן חזרו לאותו מקום עבודה באותו היקף משרה.
תמר מתתיהו: לא באתי עם נתונים.
תמר זנדברג: זאת השאלה הרלוונטית.
תמר זנדברג: החוק הזה הוא לא בודד, הוא לא מושלם והוא לא חזות הכול, אבל אחת המטרות שלו היא לגרום לאישה, אם היא נאלצה לקטוע את החיים שלא ולצאת למקלט, לחזור כמה שיותר במצב עוטף.
תמר מתתיהו: מבחינת משרד העבודה והנתונים שיש בידינו, אין לנו בכלל בקשות ותלונות.
תמר מתתיהו: יכול להיות שזה נובע מכך שנשים לא חוזרות לעבודה אחרי שהן שוהות במקלט לנשים מוכות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שבכל העניין של התלונה ואי רישום תלונה, אנחנו יודעים איך נשים, גם כאלה שבהיריון ומפטרים אותן, הרבה פעמים לא פונות.
עאידה תומא סלימאן: אישה שיוצאת ממקלט ועדיין מחפשת את דרכה איך להסתדר ויש לה כל כך הרבה על הראש, אני חושבת שהיא לא תתחיל להתלונן על פיטורים.
תמר מתתיהו: יכול להיות.
תמר מתתיהו: יש מגוון סיבות לאפס תלונות בנושא הזה.
תמר מתתיהו: אולי צריך לבדוק את זה.
תמר מתתיהו: בכל מקרה, אנחנו מצטרפים למה שנאמר כאן על ידי משרד המשפטים.
תמר מתתיהו: אנחנו מציעים לשקול להשוות את תקופות ההגנה לפי מה שקיים היום בחוק כאשר תקופת ההגנה הארוכה ביותר היא בטיפולי פוריות וזה עד 150 ימים.
קארין אלהרר: אני רוצה לשאול בנקודה האת.
קארין אלהרר: ה-150 ימים, מבחינת
קארין אלהרר: כם זה ייהרג ובל יעבור או אנחנו יכולים לטעון שמדובר בדיני נפשות אל מול היכולת להתפרנס ואז בעניין הזה אפשר להאריך את התקופה.
תמר מתתיהו: זה לא ייהרג ובל יעבור.
תמר מתתיהו: מבחינתנו זה לא תנאי.
תמר מתתיהו: אנחנו רק מציעים לשקול, לחשוב על הדברים וליצור איזושהי הרמוניה חקיקתית.
תמר מתתיהו: זה באמת לשיקול דעתכם.
קארין אלהרר: אדוני היושב ראש, בנקודה הזאת.
קארין אלהרר: בעיקרון אני חושבת שמדובר כאן בסיטואציה מאוד מאוד ייחודית בשונה מחופשת לידה, מטיפולי פוריות שאין לזלזל בחשיבותם.
קארין אלהרר: מדובר כאן באמת בדיני נפשות אל מול היכולת להשתכר ובנוסף זה לא מעמיס מעמסה יתרה על המעסיקים כי הם הרי לא משלמים משכורת.
קארין אלהרר: זה חל"ת.
קריאה: כאן זאת משכורת.
עאידה תומא סלימאן: המעסיק לפחות ממשיך את התנאים הסוציאליים.
קארין אלהרר: תנאים סוציאליים אבל לא משכורת.
עודד פורר: מבחינת המעסיק, אישה חזרה לעבודה ואם הוא לא יכול לפטר אותה, הוא חייב להמשיך לשלם לה משכורת אף על פי שנניח הוא חושב שהיא לא נותנת לו תפוקה בעבודה?
תמר מתתיהו: היא יכולה לבקש היתר.
עודד פורר: לכן אני אומר שצריך לייצר כאן איזשהו איזון.
עודד פורר: מ-90 ימים אנחנו קופצים ל-182 ימים.
עודד פורר: יכול להיות שזה לא יפגע ויכול להיות שזה יפגע.
עודד פורר: אני אומר לכם את האמת.
עודד פורר: אני סבור שבתקופה בה המשבר הכלכלי כל כך גדול, עסקים לא שורדים את האירוע הזה, בעייניי הייתי מרגיש הרבה יותר נוח אם המדינה הייתה מפצה בכסף.
עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב ראש, העסקים כבר פיטרו את ראשונות הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אני אומרת שממילא אין הגנה לנשים שעובדות אפילו שלא נמצאות במקלט.
עאידה תומא סלימאן: נשים בכלל לא מוגנות בשוק העבודה.
עודד פורר: זו שאלה אחרת.
עודד פורר: אני מוכן לדון על הצעת החוק הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אם תיתן לי לטעון, תראה למה אני מקשרת את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שנשים שהן חזקות יותר, לא נמצאות במקלטים, לא מתחילות לארגן את החיים שלהן אחרי מקלט וגם לא מוגנות.
עאידה תומא סלימאן: זה א ומר דרשני עוד יותר לאלה שהן הכי מוחלשות, אלה שנמצאות במצב נפשי שלפעמים לא מאפשר להן לתפקד במקסימום שלהן ולתת את התפוקה ואנחנו כולנו יודעים שזו כן האחריות של המדינה שהן נמצאות במקום הזה, שהן צריכות להיות שורדות מקלט.
קארין אלהרר: וגם בכמה נשים מדובר.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברות על 680 נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני מבטיחה לך ש-40 אחוזים מהן, אלה נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: רוב רובן לא עובדות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על 200 נשים מתוך ה-600.
עודד פורר: חשוב להבין שאת לא מטילה כאן שום אחריות על המדינה.
עודד פורר: לא המדינה נושאת באחריות כאן ולא המדינה נושאת בהצעת החוק הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אבל הכנסת אחראית על חקיקה.
עאידה תומא סלימאן: הכנסת היא חלק מהמדינה וזה חלק מלקיחת אחריות.
תמר זנדברג: אבל מה יש כאן לשלם?
תמר זנדברג: האישה עובדת.
תמר זנדברג: אולי לא במלוא התפוקה, אולי יש לה משבר בחיים אבל היא עובדת.
תמר זנדברג: מה יש למדינה לשלם?
עודד פורר: אם עכשיו את צריכה לשלם משכורת לעובד שהתפוקה שלו היא 60 אחוזים, זה אומר שאת נושאת ב-40 אחוזים.
עודד פורר: הכול בסדר אבל תבינו מה המשמעות.
עודד פורר: חשוב להבין מי משלם.
<< אורח >> מירב שמואלי: אני רוצה להתייחס למה שאתה אומר.
<< אורח >> מירב שמואלי: אני לגמרי מסכימה אתך שיש כאן בעיה שמעסיקות ומעסיקים, יכול להיות שהם יישאו כאן בעלות לא מקסימלית אבל, וה-אבל הזה מהבהב באותיות קידוש לבנה.
<< אורח >> מירב שמואלי: אנחנו יודעים היום ממחקרים בצורה מאוד ברורה שלמשל הטרדה מינית במקום העבודה, שהיא דבר לא מטופל, הוא דבר שפוגע אנושות בתפוקה אצל מעסיקות ומעסיקים.
<< אורח >> מירב שמואלי: אנחנו יודעים שהתעמרות בעבודה, ממחקר של משרד הכלכלה במדינת ישראל, עולה הון עתק למעסיקים ועדיין למשל מדינת ישראל סירבה לחוקק חוק למניעת התעמרות בעבודה.
<< אורח >> מירב שמואלי: זאת אומרת, לא נציג עכשיו את הדברים כאילו אישה שסובלת מאלימות ועכשיו היא כן חזרה או לא חזרה מהמקלט, היא זאת שעולה למעסיקים את העול הנורא הזה.
<< אורח >> מירב שמואלי: אני באמת לא מזלזלת בזה אבל כשאתה מעסיק, אתה מעסיק בני ובנות אדם, וככל שאנחנו מנסות לשפר את המערכת כך שתוציא מכולנו את המקסימום ולא את המינימום, עכשיו בהצעת החוק הזה אנחנו רואות את הנשים האלה אבל הן לא לבד אלה שפוגעות בתפוקה.
<< אורח >> מירב שמואלי: אלוהים יודעת שבתוך מקום העבודה יש מספיק דינמיקות שמייצרות תפוקה נמוכה.
<< אורח >> מירב שמואלי: לקחנו את זה בחשבון.
<< אורח >> מירב שמואלי: זה מחיר שניאלץ לספוג אותו ובוא נמשיך בחקיקה ובעיקר באכיפה ובתמיכה של השירותים החברתיים בשביל בין השאר להגדיל את התפוקה שלנו כעובדות ועובדים.
עודד פורר: יש דברים נוספים שביקשו משרדי הממשלה להוסיף לחוק.
עודד פורר: אני רוצה לפתוח אותם לדיון.
ענת מימון: אני רוצה להוסיף איזושהי סוגיה, גם אם זה לא לשלב הזה.
תמר מתתיהו: אם אפשר לנושא הקודם לשאול שאלה או להעיר הערה לחשיבה.
תמר מתתיהו: בסוף המכשיר של כפיית יחסי עבודה, צריך להכיר בכוחו המוגבל.
תמר מתתיהו: בהמשך לדבריה של חברת הכנסת מיכאלי, בסוף כשלא רוצים, יחסי העבודה אינם טובים ולא משיגים תוצאות רצויות ואם מביאים מישהו להמשך העסקה עם אקדח לרקה, התוחלת של התועלת של זה היא מוגבלת מאליה.
תמר מתתיהו: יש חשיבות מאוד גדולה למנגנונים המשמרים ולרעיון של ה-60 ימים שיש אחרי חופשת לידה, כי הרבה פעמים יש הטעיה לא מכוונת של מעסיק, להגיד היא חוזרת עכשיו ויש לה בעיות, אבל הוא יכול להיות מופתע לטובה.