GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר מתתיהו: זה בעיקר חשוב לעשות ולהחזיר את האישה לאותו מקום, לתת לה הזדמנות אמיתית להראות שהיא מצוינת ולא פחות טובה למרות הקשיים או המגבלות שיש באותה תקופה בחייה ולאפשר לפחות למעסיקים הטובים, תמי הלב, שרוצים בכך, באמת לגלות כי טוב ולהמשיך הלאה.
תמר מתתיהו: בהארכת הזמנים, אני לא בטוחה שמשיגים שינוי לגבי אלה שליבם במקום הנכון ולגבי אלה שליבם אינו במקום הנכון, אלה דברים שממילא יגיעו לבתי המשפט ואל יצלחו ולא ייצרו תהליך של עבודה.
תמר מתתיהו: לכן גם מהזווית הזאת אני לא בטוחה שהארכה נוספת נחוצה.
תמר זנדברג: הניסיון מראה לנו שזה לא מדויק.
תמר זנדברג: הרבה פעמים, למרות המנגנונים האלה, בסוף נשים מפוטרות.
תמר זנדברג: יש לנו את הנתונים על פיטורי נשים בתקופות הריון ואחרי חופשות לידה ומקבלים אישורים.
תמר זנדברג: זאת אומרת, אנחנו לא במצב שההגנה היא כל כך טובה ורק כולם עומדים וממתינים.
תמר זנדברג: אלה שליבם לא במקום הנכון, יכול להיות שליבם צריך להיות במקום הנכון.
תמר זנדברג: היום הידיעה אישה שהיא בהיריון או בטיפולי פוריות, באמת לא מדובר במספר הרבה יותר קטן מלכתחילה.
תמר זנדברג: זה באמת נשים שראויות לכל העיטוף האפשרי אבל גם במנגנונים מקבילים שאת מדברים עליהם, כן, הידיעה שאישה, לפחות בתיאוריה, ברציונל, צריכה להיות מוגנת הגם שהמון פעמים זה לא כך, והנתונים שלכם, של משרד הכלכלה, מראים את זה כל שנה, זאת לא סיבה להגיד שממילא זה לא עובד, אז בואו נוותר על הכלי.
תמר מתתיהו: חס וחלילה.
תמר מתתיהו: זה לא מה שאמרתי.
תמר מתתיהו: דיברתי על משך הזמן.
תמר זנדברג: אני רק אומרת שנכון להיום אנחנו לא מתקרבים למלוא ההגנה הראויה לנשים במצבים כאלה.
תמר זנדברג: זה לא שאנחנו נותנים הכול.
תמר זנדברג: בצרפת יש חופשת לידה של שלוש שנים עד שהם הגיעו למצב שזה הפך להיות מנגנון שמוציא נשים משוק העבודה.
תמר זנדברג: ההגנה כאן היא מינימלית מאוד.
יואב סגלוביץ': אני אומר משפט קצר.
יואב סגלוביץ': זה לא החוק שעושה כאן שינוי כלכלי.
יואב סגלוביץ': זה חוק שמשנה תפיסה, משנה תודעה, נותן כיוון אחר.
יואב סגלוביץ': לדעתי עוד המון דברים צריך לעשות במעטפת הזאת, אבל זה עוד דבר ועוד משהו.
עודד פורר: אגב, אם אלה לא הרבה נשים, משרד האוצר יכול לתת את חלקו כאן.
עודד פורר: אם אנחנו מדברים על סכומים קטנים.
קארין אלהרר: משרד האוצר על הקו.
טובה ווסר: כן.
טובה ווסר: שלום.
טובה ווסר: רפרנטית תעסוקה.
טובה ווסר: אנחנו מבינים את הצורך בהתחשבות בנשים ששהו במקלט לנשים מוכות ואת הנושא הזה באופן כללי.
טובה ווסר: חשוב להגיד שכמו אנחנו כבר מכירים, יש 60 ימים בחוק שמאפשרים לנשים אלו להיעדר ממקום עבודתן.
טובה ווסר: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד רגישה של העסקים שמאוד נפגעו בתקופת הקורונה.
קארין אלהרר: כאילו לפני הקורונה הם היו נדיבים.
טובה ווסר: חשוב שנכיר שיש כאן עניין של פגיעה בגמישות העסקה.
עודד פורר: יש הרבה מאוד מעסיקים שהם כן נדיבים.
קארין אלהרר: אני מדברת על האוצר.
קארין אלהרר: לא על המעסיקים.
קארין אלהרר: למעסיקים דווקא אין לי שום תלונות.
טובה ווסר: חשוב לומר שיש כאן משהו שפוגע בגמישות העסקה של הנשים בתקופת הקורונה והשלכות שיכולות להיות לזה על העסקים.
טובה ווסר: זאת נקודה שחשוב שנכיר בה בתקופה הזאת שהיא באמת תקופה מאוד רגישש.
עודד פורר: מאחר שלא מדובר במספרים גדולים, מה האוצר מוכן לתרום לטובת הצעת החוק הזו?
עודד פורר: כמו שהוא עושה עידוד תעסוקה.
עודד פורר: הרי נתתם שישה מיליארד שקלים לטובת עידוד החזרת עובדים לעבודה, מתוכם כמה ניצלתם?
עודד פורר: בערך 200 מיליון שקלים.
עודד פורר: משהו כזה.
עודד פורר: מה אתם מוכנים לתת להצעת החוק הזאת לטובת שימור תעסוקה?
עודד פורר: למשל, כמו בעידוד תעסוקה, חצי שכר מינימום למשך אותה תקופה כדי לעודד את המעסיק להמשיך ולהעסיק.
עודד פורר: מדברים כאן על מספרים קטנים.
עודד פורר: על כמה נשים אנחנו מדברים בשנה?
אורלי אלמגור לוטן: ב-2019 היו 650 נשים.
עאידה תומא סלימאן: אבל קחי בחשבון מה סוג התעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים מקסימום על 300 נשים.
עודד פורר: מדברים על סכומים מאוד קטנים.
עודד פורר: אני חושב שמשרד האוצר יכול לתת כאן אמירה מאוד מאוד חשובה.
טובה ווסר: זה משהו שצריך לבחון.
טובה ווסר: חשוב שנכיר שיש את חוק הנומרטור.
טובה ווסר: באמת צריך למצוא לזה מקור תקציבי.
עודד פורר: בואי נעשה ביחד את החשבון.
עודד פורר: במקום 600 נשיטם, ניקח 50 אחוזים תעסוקה, נניח שאלה 300 נשים שתצטרכי לתת להם חצי שכר מינימום למשך שישה חודשים.
עודד פורר: חצי שכר מינימום, זה 2,750 שקלים, אנחנו מדברים על 270,000 שקלים עבור 100 נשים.
עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על מיליון שקלים ולא יותר.
עודד פורר: מיליון וחצי, שני מיליון.
עודד פורר: הנומרטור כמדומני לא מדבר במספרים האלה.
טובה ווסר: עדיין לא בחנו את המספרים.
טובה ווסר: שוב אני מדגישה שאם אנחנו כן רוצים לבחון איזשהו תקצוב של הדבר הזה, כן צריך לזה מקור תקציבי בהתאם לחוק הנומרטור.
קארין אלהרר: זה מיליון שקלים.
קארין אלהרר: לא צריך נומרטור.
עודד פורר: אני עשיתי חשבון על 300 נשים.
עודד פורר: אפשר גם לקצוב את זה עד 300 נשים.
עודד פורר: חצי שכר מינימום למשך חצי שנה פיצוי למעסיק ואז גם לעודד אותו להמשיך להעסיק גם בלי קשר אלא כדי שהוא ירגיש שהוא נותן כי אנחנו מבינים שיש כאן באמת איזושהי מצוקה.
עודד פורר: אנחנו מדברים על ארבעה מיליון ו-950,000 שקלים.
עודד פורר: את לא חושבת שאתם יכולים למצוא את הכסף הזה בתוך קופסאות הקורונה שלקחתם לעצמכם בתקופת הקורונה.
טובה ווסר: זה משהו צריך לבחון.
טובה ווסר: כבוד היושב ראש, אני צריכה לבחון את הדבר הזה.
טובה ווסר: לגבי העלויות, גם זה משהו שצריך לבחון ולעשות את החישוב.
טובה ווסר: בהחלט אני אוכל לחזור אליכם בעניין הזה.
עודד פורר: הנה, יש לך את הזמן בו מתקיים הדיון הזה לבחון את הנושא הזה.
עודד פורר: לא מדברים על סכום גדול.
עודד פורר: אנחנו מוכנים לקצוב את זה ל-300 הנשים הראשונות.
עודד פורר: אם תתעקשו שישלמו שכר ארבעה חודשים ואחר כך עוד 60 יום יהיה על חשבון המעסיק.
עודד פורר: אפילו חצי-חצי.
עודד פורר: שלושה-שלושה.
עודד פורר: שלושה חודשים על חשבון המעסיק ושלושה חודשים חצי שכר מינימום על חשבון שכר המדינה.
עודד פורר: מה את אומרת?
טובה ווסר: אני לא יכולה לעשות את הדיון התקציבי בוועדה.
עודד פורר: אנחנו נתקן את זה בחוק.
עודד פורר: נתקן את חצי שכר מינימום למשך שלושה חודשים ואחר כך עוד שלושה חודשים על חשבון המדינה.
עודד פורר: זאת אפילו לא הופכת להיות הצעת חוק תקציבית ברמה שמצריכה אותי לחזור אליכם.
עודד פורר: נראה לי שיש לי רוב בוועדה.
עודד פורר: אני חושב שלתת כאן את התמריץ הזה של שלושה חודשים חצי שכר מינימום, המדינה תישא בעלויות, אני חושב שזאת אמירה מאוד חשובה גם בהקשר לדברים שאמרה חברת הכנסת מיכאלי.
טובה ווסר: אני כן מציעה שנחכה עם העניין התקציבי כדי לראות ולהבין מה המספרים ועל מה אנחנו מדברים.
עודד פורר: ההצעה של הוועדה היא חצי שכר מינימום למשך חצי שנה ונהיה מוכנים על שלושה חודשים.
עודד פורר: הצעת הוועדה מדברת על זה שמשרד האוצר ייקח על עצמו במשך – אנחנו נוריד את התקופה לתקופה של 150 ימים – ובתקופה הזאת משרד האוצר ישלם חצי שכר מינימום לאישה שחזרה לעבודה.
עודד פורר: לחילופין, אני אהיה מוכן להתפשר אתכם על שלושה חודשים.
טובה ווסר: אני ממש מציעה שנעשה את השיחה הזאת.
טובה ווסר: אני לא נמצאת אתכם בחדר כי אחרת הייתי מציעה שנעשה שיחה.
עודד פורר: המשרד לא רחוק.
עודד פורר: אנחנו כאן היום עד שעה מאוחרת.
טובה ווסר: אנחנו נשמח להגיע ולדבר אתך.
טובה ווסר: ב-זום זה קשה.
טובה ווסר: אני גם שומעת אותך מקוטע וקשה לי להגיב בצורה הזאת.
טובה ווסר: אם תרצה, בהמשך היום, נשמח להגיע אליך ולדבר אתך פנים מול פנים על הנושא הזה.
עודד פורר: תנסו לעשות את זה מהר כי אני רוצה להצביע על זה היום.
ענת מימון: אני מבקשת להעלות נושא שאולי יכביד קצת על כתפי ההצעה הזאת.
ענת מימון: בשבוע שעבר היה דיון בוועדת העבודה והרווחה לגבי הקשיים שהתעוררו בתקופה האחרונה בעקבות משבר הקורונה בהיבטים של חוק עבודת נשים ואחד הנושאים שהועלו שם זה שנשים שמוגנות ב-60 ימים שהזכרנו עכשיו, שחוזרות מתקופת לידה והורות, למעשה אם הן יצאו מיד לאחר מכן בצמוד לחל"ת קורונה, הן חוזרות מחל"ת הקורונה כשהן לא מוגנות ולמעשה יכולות למצוא את עצמן מפוטרות.
ענת מימון: להבנתי הייתה נכונות מצד הממשלה כן לתת הגנה של 60 ימים נוספים מעבר לחל"ת הקורונה, אבל זה משהו שטעון תיקון חקיקה, גם אם הוראת שעה, אבל צריך לקבוע בחוק שאפשר יהיה להגן על אישה שחוזרת מתקופת לידה והורות, חל"ת ולתת לה 60 ימים הגנה מפני פיטורים.
ענת מימון: חשוב לשמוע את הממשלה בנושא הזה אבל אני יודעת שלהעביר עכשיו הצעה או ממשלתית או פרטית מ-א' עד ת', זה לא יקרה וכן אפשר להשתמש בפלטפורמה של ההצעה שנמצאת כאן כבר אחרי קריאה טרומית ולהוסיף את זה, אם יש הסכמה של כולם.
ענת מימון: שוב, לראשונה, לשנייה ושלישית זה משהו שצריך יהיה להשלים.
קארין אלהרר: הממשלה מסכימה?
ענת מימון: להבנתי כן.
ענת מימון: חשוב לשמוע אותם.
איה דביר: אכן הנושא עלה בשבוע שעבר בוועדת העבודה אבל עדיין לא הספקנו לעשות התייעצות לא עם מעסיקים ולא עם ההסתדרות.
איה דביר: זה מאוד בשלב ראשוני.
איה דביר: אין לנו עמדת שר.
איה דביר: זה עוד לא בשל לאיזשהו ניסוח חקיקה.
עודד פורר: השאלה אם אתם רוצים להיכנס עם זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
עודד פורר: בואו נודה על האמת, ככל הנראה בכנסת הזאת לא יהיו לכם עוד הזדמנויות.
איה דביר: אני אצטרך להתייעץ ולשאול.
עודד פורר: טובה, אני לא רואה שאת בדרך אלינו.
טובה ווסר: אתה רוצה שאני אגיע עכשיו?
עודד פורר: אם רוצים לסכם את הנושא הזה ורוצים להתקדם, כן.
טובה ווסר: תן לי שעה ואני אצלך.
טובה ווסר: בסדר?
קארין אלהרר: אבל עם תשובה ועם כסף.
טובה ווסר: אני מבטיחה לבחון את הדבר הזה ברגעים אלה ממש ולחזור אליכם.
קארין אלהרר: רק אל תשכחי את פנקס הצ'קים.
עודד פורר: אני רוצה לומר משהו, בלי צחוק, סביב הנושא הכספי.
עודד פורר: אגב, אני מתייחס אפילו לא ל-60 ימים אלא לשלושת החודשים הראשונים.
עודד פורר: הסיפור כאן הוא לא סיפור גדול, הוא לא סיפור של הרבה נשים, הוא גם לא סיפור של תקופת זמן ארוכה בדרך כלל.
עודד פורר: דווקא בתקופת הזמן הראשונה, האישה שיוצאת ממקלט זקוקה לכך שגם המעסיק ירגיש אתה בשימור מקום העבודה ובאתגר הזה של השיקום ביציאה מהמקלט.
עודד פורר: אני חושב שדווקא אמירה כזאת, אפילו לגבי החודשים הראשונים, אז אולי יהיו קצת יותר נשים, ואחר כך המעסיק כבר יישא בזה, נותן את התחושה שזה לא הקרב עכשיו שהאישה צריכה לנהל אותו לבד ותשאירו אותה להתמודד מול מעסיק.
עודד פורר: אני אומר לכם שוב, מעסיק שהוא סופר את השקל לשקל ויש לו פתאום עובד שנותן תפוקה יותר נמוכה והוא מרגיש שהוא נושא על גבו את מדינת ישראל בתוך האירוע הזה, זה ילך למלחמות וכולם יפסידו מהן.
עודד פורר: האישה תפסיד, המעסיק יפסיד ובסוף גם המדינה תפסיד.
עודד פורר: את הדברים האלה בסוף המדינה תשלם.
עודד פורר: היא תשלם אותם בביטוח הלאומי, היא תשלם אותם במעסיק שיסגור את העסק, היא תשלם אותם למי שתפוטר מהעבודה.
עודד פורר: אם היה מדובר כאן על סכומי כסף גדולים, לא הייתי מעלה את זה.
עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על שניים-שלושה מיליון שקלים.
עודד פורר: אמירה דרמטית, אני חושב ששר האוצר יכול לצאת אתה.
ענת מימון: אני אקריא את ההצעה, שתי ההצעות הממוזגות.
עודד פורר: היו שתי נקודות.
ענת מימון: הנקודה השנייה, אני יודעת שכרגע אין הסכמה של הממשלה ואני לא מעלה אותה.
עודד פורר: מהי הנקודה השנייה?
ענת מימון: עלתה בעיה לגבי הנושא של היתרים שניתנים היום.
ענת מימון: האפשרות לתת את ההיתר רטרואקטיבי היא מוגבלת לפי החוק לעילות מסוימות.
ענת מימון: התעוררה בעיה שהיום בגלל העומס שיש, לפעמים ההיתר ניתן באיחור והמעסיק בעצם נושא בנטל והוא מעסיק למרות שבסופו של דבר הוא מקבל את ההיתר, אבל בתקופה שזה התעכב עד למתן ההחלטה בהיתר, המעסיק נושא בנטל.
ענת מימון: רצו אולי לקבוע איזושהי נסיבה שאפשר יהיה לתת רטרואקטיבי גם במצב שהעיכוב במתן ההחלטה הוא על ידי הממשלה.
ענת מימון: הבנתי שכרגע זה עוד בדיונים.
עודד פורר: למה דיונים?
עודד פורר: הרי בסוף העיכוב הוא של הממשלה.
עודד פורר: למה אנחנו צריכים עוד פעם לשאת במה שהממשלה לא עושה?
איה דביר: אגף ההסדרה שמטפל בהיתרים קיבל מאז חודש מארס כמעט 20,000 בקשות להיתרים, גם של חל"ת וגם של פיטורים על רקע הקורונה.
איה דביר: לשם השוואה, בשנה רגילה, במהלך כל השנה, מוגשות כ-1,000 בקשות.
איה דביר: זאת אומרת, זה היה משהו חריג בהיקף חסר תקדים ובאמת נוצר עיכוב.
איה דביר: ניתנה עדיפות לטיפול בבקשות לחל"ת ואז נוצר עיכוב בבקשות לפיטורים.
איה דביר: ההחלטות בהם לפעמים ניתנו אחרי שלושה וארבעה חודשים.
עודד פורר: מה אתם עושים כדי לפתוח את הפקק הזה?
עודד פורר: ברור לכם שזה לא סביר.
איה דביר: קודם כל, עושים.
איה דביר: גייסו עוד המון אנשים מהאכיפה כדי לקבל החלטות גם בתחום עבודת נשים.
איה דביר: כיום אנחנו די עומדים בפרץ וגם מספר הבקשות ירד.
איה דביר: רוב הבקשות כבר טופלו.
איה דביר: היה פקק שנוצר בחודשים מארס, אפריל ומאי.
איה דביר: כרגע אנחנו בסדר.
איה דביר: הבעיה עכשיו היא בהחלטות שניתנות כעבור מספר חודשים מאז הן הוגשו והחוק לא מאפשר א הנסיבות שמנויות כאן, שהן נסיבות מאוד חריגות, לתת את ההיתר בדיעבד, בעצם לזמן שהו התבקשו הפיטורים.
איה דביר: אז המעסיק נושא בנטל, כמו שענת ציינה, של כל החודשים האלה.
איה דביר: זה משהו שעוד אין לו עמדת משרד מגובשת וגם לא עמדת מעסיקים.
איה דביר: אני לא חושבת שזה בשלב שאפשר להכניס את זה לחקיקה.
תמר זנדברג: נשמע לי שזאת כוונה טובה.
עודד פורר: אני רוצה להכניס כאן סעיף שב-90 הימים הראשונים המדינה תפצה את המעסיק בחצי שכר מינימום.
תמר זנדברג: לגבי כל אישה שיוצאת ממעון?
תמר זנדברג: הצעת החוק מאפשרת.
תמר זנדברג: אם היא חזרה והכול בסדר.
עודד פורר: בדיוק אמרתי שזה המקום בו אפשר לייצר את המנגנון שמקום העבודה הופך להיות מקום משקם ומסייע בשיקום, כמי שרואה את עצמו חלק מהעניין ולא מישהו שכופים עליו מעבר לכך.
עודד פורר: אני רוצה שאחר כך, כשאני מבקש מהמעסיק אחרי שלושת החודשים האלה שייתן עוד שלושה חודשים על חשבונו, הוא יודע שהוא לא נושא בהם לבד.
עודד פורר: אנחנו לא מדברים כאן על סכום גדול.
עודד פורר: נראה עם מה יחזור אלי האוצר.
תמר זנדברג: אני מזכירה שזאת אישה שהיא עובדת ונמצאת במקום העבודה.
תמר זנדברג: זאת לא חופשה.
תמר זנדברג: השהות שלה במקלט נסתיימה.
תמר זנדברג: מה השתתפות המדינה במצב שהאישה במקלט?
תמר זנדברג: זה חל"ת?
ענת מימון: זה חל"ת.
תמר זנדברג: חל"ת המדינה משלמת.
עודד פורר: המדינה לא משלמת.
תמר זנדברג: היא משלמת.
תמר זנדברג: היא כמו מובטלת.
עודד פורר: גם בתקופת החל"ת, המעסיק מחויב לשמור את מקום העבודה.
תמר זנדברג: אבל בתקופה הזאת הוא יכול לקחת עובדת מחליפה.
עודד פורר: יש לך עובדת מקצועות ואני אגיד לך לקחת עובדת מחליפה, ברור לך לחלוטין שיש כאן איזשהו משהו שאת כמעסיקה לוקחת על עצמך מעבר.
תמר זנדברג: אין ספק אבל זה כמו חופשת לידה.
עודד פורר: לכן אני אומר שזה משהו שהמדינה יכולה לתת.
עודד פורר: אנחנו נצביע על הצעת החוק הזאת היום אבל אחרי שאני אשמע תשובות מהאוצר.
ענת מימון: מה לגבי מספר הימים?
עודד פורר: בינתיים נשאיר את זה.
עודד פורר: אנחנו נקריא אחרי שנסכם את הנוסח ונראה מה התשובה שהאוצר ייתן.
תמר מתתיהו: רק להעיר לגבי הרעיון להוסיף את התשלום ולהפוך את המדינה לחלק מהמהלך השיקומי הזה ולא להשאיר את המעסיק.
תמר מתתיהו: ככל שהוא קורם עור וגידים עם האוצר, אנחנו צריכים להקים מנגנון תשלומים וצריך להכניס עוד שחקן בממשלה.
תמר מתתיהו: השאלה איך עושים את זה.
עודד פורר: מנגנון מאוד פשוט.
ענת מימון: נזכיר שבהצעה של ימי הבידוד שעשינו, משפים מעסיקים על תשלום ימי הבידוד דרך הביטוח הלאומי.
ענת מימון: כמו מילואים לדוגמה.
תמר מתתיהו: הביטוח הלאומי הוא ערוץ אחד.
תמר מתתיהו: עוד ערוץ שיכול לעבוד זה מס הכנסה.
עודד פורר: מס הכנסה טוב בלקחת כסף ולא בלתת.
עודד פורר: המדינה עשתה טעות שהטילה על מס הכנסה לשלם את המענקים.
עודד פורר: כיום כל המעסיקים שקיבלו מענקים, מס הכנסה דורש מהם את הכסף בחזרה.
עודד פורר: אני לא מאשים אותם, זה התפקיד שלהם.
קארין אלהרר: זה מנגנון מובנה.
עודד פורר: התפקיד של הביטוח הלאומי הרבה פעמים הוא לשלם כסף.
עודד פורר: התפקיד של מס הכנסה הוא לקחת את הכסף.
עודד פורר: זה תפקידם והם עושים אותו נאמנה.
עודד פורר: נצטרך להתגבש סביב הנוסח הזה.
עודד פורר: אנחנו נתכנס כאן היום שוב בהמשך היום כדי לסיים ולראות על מה אנחנו מצביעים.
עודד פורר: נראה לאיזה הסכמות נצליח להגיע.
קארין אלהרר: אני רואה שהיא עוד במשרד.
עודד פורר: היא הבטיחה להגיע תוך שעה.
עודד פורר: משרד האוצר לא רחוק מכאן.
עודד פורר: יש אנשים נוספים שרצו לדבר.
עודד פורר: אני אאפשר להם.
עודד פורר: נשמח לשמוע התייחסויות לדיון עצמו.
עודד פורר: דינה דהן, יושבת ראש פורום העמותות המפעילות מקלטים.
עודד פורר: אחריה עורך דין שמעון חסקי, לשכת עורכי הדין.
דינה חבלין דהן: תודה כבוד היושב ראש.
דינה חבלין דהן: אני רוצה קודם כל להביע את הערכתנו לך ולחברי הוועדה על העיסוק הנרחב בעת האחרונה בתיקוני חקיקה שנועדו לסייע לקורבנות אלימות במשפחה.
דינה חבלין דהן: זה לא מובן מאליו.
דינה חבלין דהן: חשוב לי לציין שוב שבפני נשים שיוצאות ממקלטים לחיים עצמאיים בקהילה, יש קשיים רבים.
דינה חבלין דהן: הן צריכות לבנות מחדש את החיים שלהן ואת החיים של ילדיהן והרבה פעמים לעשות זאת ממש מאפס.
דינה חבלין דהן: למצוא דירה, לצייד אותה, להתמקם בה, לשלב ילדים במוסדות חינוך, למצוא אפילו מכולת ורופא משפחה.
דינה חבלין דהן: כל מה שנלווה להתאקלמות מחדש בקהילה וזה בכלל לא פשוט.
דינה חבלין דהן: זה מורכב מאוד גם ברמה התעסוקתית וברמה כלכלית.
דינה חבלין דהן: זה היה כך לפני הקורונה וברור לכולנו שעכשיו זה יותר.
דינה חבלין דהן: התיקון לחוק אותו אתם מציעים, חשוב להבין שהוא לא ישפיע על החיים של כל הנשים שיוצאות מהמקלטים.
דינה חבלין דהן: גם אם היו 650 או 750 נשים בשנה במקלט, לא כולן ייהנו מהחוק הזה כי חלק ניכר מהנשים שהיו במקלטים לא עבדו לפני כן בשכר ולכן הן לא זכאיות לזה.
דינה חבלין דהן: חלק עבדו ללא תלושי שכר בעבודות ניקיון או משק בית וגם הן לא זכאיות לזה.
דינה חבלין דהן: חלק אחר שכן עבד בשכר, פשוט יבחר לעבוד בעבודה אחרת או במקום אחר.
דינה חבלין דהן: התיקון לחוק הזה הוא מאוד מאוד חשוב כי הוא יסייע לפלח הזה של הנשים שיבחר לחזור לעבודה שלו, שיבחר לגור באותו מקום או כאלה שעובדות במשרדים ממשלתיים או בחברות ביטוח שיש להם סניפים במספר מקומות והם יוכלו לעבוד במקום אחר.
דינה חבלין דהן: לפיכך אנחנו תומכות מאוד בתיקון לחוק.
דינה חבלין דהן: אנחנו חושבות שהוא יסייע מאוד לנשים.
דינה חבלין דהן: אני מודה על זכות הדיבור.
שמעון חסקי: אדוני, שלום.
שמעון חסקי: אני נציג לשכת עורכי הדין.
שמעון חסקי: לשכת עורכי הדין לגמרי מברכת על הצעת החוק הזאת.
שמעון חסקי: אדוני היושב ראש, אני חושב שזה עוד צעד חשוב מאוד בכל הפעילות של הוועדה הזאת נגד אלימות במשפחה בדגש לצערי כרגע על נשים כי הן רוב רובן של הנפגעות.
שמעון חסקי: אני גם מתחבר למה שנאמר בוועדה לעניין התקצוב של החוק.
שמעון חסקי: מדובר על 600 נשים ואני לא חושב שזה הרבה כסף לצורך הגנה על הנשים האלה.
שמעון חסקי: צריך לקחת בחשבון, כמי שטיפל בנשים שהיו נתונות לאלימות, שחלק מהן לא נשארות באזור מגוריהן.
שמעון חסקי: הן מנתקות מגע מאזור המגורים כך שכל הרעיון אם המעסיק יכול לפטר או לא יכול לפטר, בין 90 ימים ל-182, לגבי חלקן זה לא רלוונטי, מה שמוריד את סעיף העלות של החוק.
שמעון חסקי: לדעתי לפחות חצי לא יישארו במקום המגורים הטבעי לאחר יציאה, טיפול והעצמה במעון לנשים מוכות וגם את זה צריך לקחת בחשבון.
שמעון חסקי: בכל מקרה, אדוני, חברי הוועדה הנכבדים, לשכת עורכי הדין תומכת בכל פה בתיקון הזה.
שמעון חסקי: זה צעד מאוד מאוד חשוב וביטחון תעסוקתי לנשים שעוברות דבר לא פשוט בחייהן ואנחנו מאוד בעד.
שמעון חסקי: תודה רבה.
עודד פורר: אבישג שחם חדד, ויצ"ו.
עודד פורר: אחריה מירב שמואלי.
אבישג שחם חדד: ויצ"ו תומכת בתיקון החוק.
אבישג שחם חדד: רציתי לציין שרוב הנשים לא חוזרות למקום עבודתן הקודם גם בשל קשיים נפשיים וגם בשל החשש שבן הזוג יאתר אותן.
אבישג שחם חדד: הנשים בדרך כלל נמצאות במקלט שישה חודשים עד שנה.
אבישג שחם חדד: בזמן השהות במקלט הן לא יכולות לעבוד בצורה מסודרת, מה שמרע עוד יותר את מצבן הכלכלי.
אבישג שחם חדד: בסך הכול מדובר ב-300 נשים.
אבישג שחם חדד: כפי שצוין, לא מדובר בסכום גדול.
אבישג שחם חדד: תקציב הרווחה עבור הפעלת המקלטים בשנת 2019 עמד על 27 מיליון.
אבישג שחם חדד: אם 20 אחוזים מהנשים שוהות במקלט וחוזרות אליו שוב, אפשר לעזור להן לחזור לחיים.
אורלי אלמגור לוטן: נאמר שהרוב נמצאות בין שלושה חודשים לחצי שנה.
אורלי אלמגור לוטן: זה לא היה מדויק.
אבישג שחם חדד: לא הזכירו קודם את הילדים.
אבישג שחם חדד: מספר הילדים גם חשוב כי הם יחידה משפחתית.
עודד פורר: זה ברור לעניין ההגנה.
עודד פורר: יש להם ילדים וצריך להגן גם עליהם.
<< אורח >> מירב שמואלי: שלום.
<< אורח >> מירב שמואלי: אני מעמותת רוח נשית.
<< אורח >> מירב שמואלי: גם אנחנו תומכות מאוד בהצעת החוק.
<< אורח >> מירב שמואלי: אנחנו עמותה שעוזרת לנשים שנקלעו למערכת יחסים אלימה להגיע לעצמאות כלכלית.
<< אורח >> מירב שמואלי: כידוע, הקשיים הכלכליים הם עצומים.
<< אורח >> מירב שמואלי: קשה למצוא מקום עבודה, קשה להתמיד במקום עבודה ואלה קשיים שנובעים מחוויית האלימות וההשלכות שלה.
<< אורח >> מירב שמואלי: אני רוצה להזכיר שהרבה נשים נפגעות אלימות לא מקבלות מזונות ילדים והן צריכות לפרנס לבד את הילדים.
<< אורח >> מירב שמואלי: במקרים רבים מאוד שאנחנו בדקנו, הן גם בחובות שהן תוצאת האלימות.
חנה שטרום כהן: אני פסיכולוגית קלינית מהפסיכולוגיה הציבורית.
חנה שטרום כהן: כבר עלה דבר שרציתי להעיר, על כך שנשים רבות לא חוזרות למקום העבודה המקורי שלהן וההצעה היא לראות את המעסיק בצורה רחבה.
חנה שטרום כהן: אם יש איזה גוף שהוא ממלכתי או יש לו סניפים, בלשון החוק המחויבות לחזרה לעבודה תהיה גם לסניפים אחרים של אותו מעסיק ולא רק למקום העבודה ממנו היא יצאה ספציפית.
עודד פורר: מישהו מהנוכחים רוצה להתייחס לפני שאני מסכם?
עודד פורר: אנחנו נחדש את הדיון בנושא הזה בשעה 13:30 לצורך הקראה והצבעה.
עודד פורר: נקווה שהנוסח, או שיהיה בהסכמה עם האוצר או שיהיה בלי הסכמה עם האוצר.
עודד פורר: צוהריים טובים לכולם.
עודד פורר: אני פותח את הדיון.
עודד פורר: זה דיון דחוף בנושא שירות נשים בצה"ל ואפשרות קבלה לכל היחידות.
עודד פורר: ביקשתי לקבוע את הדיון הזה במהרה בעקבות הפרסומים על הרצון של צוערת שנשרה מקורס חובלים וביקשה להתמיין ככל האחרים שנשרו מן הקורס ונמנעה ממנה היכולת להתמיין ליחידות מסוימות.
עודד פורר: אגיד בפתח הדיון, המבחן הנכון הוא מבחן היכולת, לא מבחן המגדר.
עודד פורר: לכן, בעיניי לפחות, מבחינת הצבא בראש ובראשונה צריך להיות מבחן היכולת.
עודד פורר: מרגע שעומדים במבחן היכולת התפקיד של הצבא הוא לייצר את התנאים לשירות ראוי, מועיל, טוב ונכון לכל המערכות.
עודד פורר: הוועדה סיירה בחיל הים לפני כחודשיים וראינו איך כן אפשר לשלב.
עודד פורר: ראינו גם את הנתונים – אגב ביקשנו שהם יציגו אותם בוועדה באחת ההזדמנויות ואנחנו נעשה את זה.
עודד פורר: מבחינת הנתונים, רואים איך חיל הים עבר שינוי.
עודד פורר: יש מקומות שברור שמבחינה פיזית גם דרשו שינוי ספינות מסוימות שלא יכלו לעשות שם את השילוב, אבל בספינות חדשות שבנו כבר התאימו את התכנון לכזה שמאפשר שילוב.
עודד פורר: וגם בתפקידי המטה, מבחינת העובדה שאימא לילדים זה לא חסם בשירות אלא להיפך, ומתוך הבנה שיודעים לחלק שם נכון ונהנים בסוף משירות הנשים.
עודד פורר: מכאן הבסיס של הדיון.
עודד פורר: אשמח לשמוע פה גם עדויות וגם אמירות, ונשמע גם את המערכת, מה היא אומרת בעניין הזה.
עודד פורר: בעיניי בלתי סביר בעליל שיחידות מסוימות חסומות בפני מיון לנשים רק בגלל שהן נשים.
עודד פורר: מזה מתחיל כל האירוע.
עודד פורר: נמצאים איתנו בזום גם חברי הכנסת מתן כהנא ואורלי פרומן.
עודד פורר: אבל לפני שאעבור להתייחסויות של חברי הכנסת אני רוצה לשמוע כמה עדויות של נשים, גם שהגיעו לכאן וגם בזום, שיספרו את סיפורן, ואז ניתן לחברי הכנסת.
גלי נשרי: שלום.
גלי נשרי: שמי גלי נשרי.
גלי נשרי: אני בת 19 ממושב מזור.
גלי נשרי: ביולי האחרון סיימתי מכינה קדם צבאית תל"ם ואני בתוכנית המשך של המכינה בתנועת החלוץ.
גלי נשרי: אני אחת מן העותרות לבג"ץ בנושא פתיחת כל התפקידים בצה"ל לנשים.
גלי נשרי: מגיל קטן חינכו אותי לתרום ולשרת את המדינה שלי בצורה הכי משמעותית שאני יכולה, בין אם בצבא ובין אם באזרחות.
גלי נשרי: הבנים במשפחתי הם יוצאי יחידות מיוחדות ותמיד שאפתי להיות כמוהם.
גלי נשרי: התאמנתי במשך שנים כדי להכשיר את עצמי מנטלית ופיזית.
גלי נשרי: החלום שלי הוא להיות לוחמת בשייטת 13.
גלי נשרי: בכיתה י"ב בנים סביבי החלו לקבל פניות למיונים ליום סערות.
גלי נשרי: לאחר בירורים הבנתי שהסיבה היחידה שאני לא מקבלת את הפנייה למיון היא כי אני אישה.
גלי נשרי: אין לי אפשרות אפילו לקבל זימון ליום סערות.
גלי נשרי: עד לאותו רגע חשבתי שיש לנשים אפשרות להתמיין ושהסיבה שהן לא משרתות בסיירות היא כי הן לא עברו את המיונים.
גלי נשרי: הופתעתי לגלות שאפילו לא נתנו אפשרות להתמיין.
גלי נשרי: זו נשמעה לי כמו דרישה בסיסית.
גלי נשרי: באותה תקופה למדתי על בג"ץ אליס מילר בבית ספר וזה סימן לי את המשך הדרך.
גלי נשרי: בסיום לימודיי המשכתי למכינה קדם צבאית כדי ליישם את ערכי השוויון והתרומה לחברה הישראלית שעליהם גדלתי.
גלי נשרי: במקביל במשך שנה וחצי חיפשתי משרד עורכי דין שייצג אותי בהגשת העתירה.
גלי נשרי: משרד ויינברגר וברטנטל הרים את הכפפה, ייצג אותי ביחד עם עוד שלוש מלש"ביות והגיש את העתירה לפני כחצי שנה.
גלי נשרי: מבחינתי העתירה היא מעבר לעניין כניסת נשים לסיירות.
גלי נשרי: אני מצטטת מכתבה בידיעות אחרונות אימא של טייסת בכירה: "צבא שמאפשר שוויון הזדמנויות מלא מאפשר גם חברה שלא נותנת לגברים להפלות נשים בעבודה, לא לנצל אותן ולא לזלזל בהן, ואולי להעביר את המסר הפשוט וההכרחי שהגוף אינו העיקר אלא היכולת, החשיבה, היצירתיות, האחריות, הנתינה והיוזמה, שאלו תכונות שאין להן קשר למגדר.
גלי נשרי: " צה"ל הוא צבא העם.
גלי נשרי: כפי שאמר חבר הכנסת אלעזר שטרן: עם בונה צבא, בונה עם.
גלי נשרי: צה"ל הוא לא רק צבא לוחם אלא גם מחנך ומעצב את החברה הישראלית.
גלי נשרי: אפשר לראות את זה בהנהגה שלנו.
גלי נשרי: חלק נכבד מן המנהיגים הם יוצאי יחידות מיוחדות שהגיעו לדרגות גבוהות בצבא.
גלי נשרי: גם בעבודה באזרחות יוצאי יחידות מיוחדות מקבלים עדיפות וקידום.
גלי נשרי: חוסר שוויון בצה"ל משפיע בצורה ברורה על חוסר שוויון באזרחות.
גלי נשרי: אני לא דורשת שיקבלו נשים ליחידות מיוחדות.
גלי נשרי: אני דורשת שייתנו לנו את האפשרות להיבחן כמו כל מלש"ב.
גלי נשרי: אם ימיינו את הלוחמים שלנו מתוך 100% מן האוכלוסייה ולא מתוך 49% זה יכול להשפיע לטובה על צה"ל.
גלי נשרי: איך במדינת ישראל 2020 מה שמשנה הוא לא אם את מתאימה לתפקיד אלא המין שלך?
גלי נשרי: למה צריך לבחון אם התפקיד מתאים לקבוצה מסוימת על פי שיוך מגדרי?
גלי נשרי: וגם אם רוב הנשים לא מסוגלות, איך זה בדיוק קשור למי שכן מסוגלת?
גלי נשרי: מפקדי סיירת מטכ"ל לדורותיהם הביעו תמיכה בעתירה וטענו כי נשים יועילו לסיירות באופן כללי, וספציפית לסיירת מטכ"ל.
גלי נשרי: גם בסיירת מטכ"ל יש מנעד רחב מאוד של בעלי כושר גופני פנטסטי אל מול בעלי כושר גופני פחות טוב, אבל הם מספיק טובים בתחומים אחרים ויש להם יכולת חשיבה, יכולת תכנון, אומץ לב וקור רוח.
גלי נשרי: אמר דני יתום, ראש המוסד ומפקד סיירת מטכ"ל לשעבר: "אני בעד צבא מנצח וזה לא סותר".
גלי נשרי: צבא ארצות הברית, צבא מקצועי וחזק, הבין שפתיחת כל התפקידים לנשים תועיל לו, ואכן משנת 2015 הוא פתח את כל המסלולים בצבא לנשים.
גלי נשרי: שנה לאחר מכן נעשה כך גם בצבא הבריטי.
גלי נשרי: אני רוצה להזכיר כי בשנת 2007 הוקמה על ידי צה"ל ועדת שגב, שבחנה עם מומחים במגוון תחומים בין היתר האם נשים מסוגלות פיזיולוגית ומנטלית לעמוד ברף של היחידות המיוחדות.
גלי נשרי: המלצות הוועדה היו שכן, שבשנת 2018 כל התפקידים בצה"ל ייפתחו לנשים.
גלי נשרי: ההמלצות לא יושמו.
גלי נשרי: בדיון שלנו בבית המשפט העליון צה"ל הצהיר כי הקים ועדה לבחינת הנושא ביסודיות.
גלי נשרי: החלטת בית המשפט העליון קצבה לצה"ל מועד עד 11 באפריל 2021.
גלי נשרי: לסיכום, אני גלי נשרי, אני כנראה לא אזכה לאפשרות להתמיין ביחידה מובחרת.