GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: פעם אחת, בגלל שהן נשים, ואנחנו מכירים את הבעיה הכלל ארצית, ופעם שנייה, בגלל שהן חרדיות.
אלכס קושניר: אנחנו בישראל 2020.
אלכס קושניר: לא יכול להיות שיש כאן אפליה על רקע מגדר, על רקע דת, על רקע אורח חיים או על כל רקע אחר.
אלכס קושניר: לכן אני מאוד מאוד אשמח שאחרי שנשמע את כל הנציגות פה ונשמע את הנתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שהם מדאיגים ביותר, גם נשמע אחר כך את המשרדים הרלוונטיים, שיגידו לנו איך הם יכולים לסייע.
אלכס קושניר: אני רואה שני מנגנונים שצריכים לפעול.
אלכס קושניר: המנגנון הראשון הוא של אכיפה אל מול החברות שמפלות.
אלכס קושניר: המנגנון השני הוא של הסברה בקרב הנשים החרדיות שמשתלבות בשוק התעסוקה.
אלכס קושניר: אני חושב שאחד הדברים שחסרים זה בדיוק האוריינות, בדיוק הזכויות והמודעות לזכויות.
אלכס קושניר: יש כאן מגזר שרוצה ושש להשתלב בשוק התעסוקה ובשוק העבודה.
אלכס קושניר: במקום לעודד אותם ולסייע להם המדינה עושה בדיוק להיפך, היא מפלה אותם ומדכאת אותם.
אלכס קושניר: לכן תודה רבה על הדיון ואני מקווה מאוד שנצא מפה עם מסקנות ודרכי פעולה.
עודד פורר: אנחנו נתחיל עם מצגת שהכין לנו מרכז המחקר והמידע של הכנסת עם קצת נתונים על הנושא, בבקשה.
ג'רי אלמו קפיטל: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
ג'רי אלמו קפיטל: המסמך שלנו כולל נתונים על הכשרה מקצועית והשכלה אקדמאית של נשים חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: לפני שנתחיל בנתונים, רקע קצר מאוד.
ג'רי אלמו קפיטל: לפי נתוני הלמ"ס, בשנת 2019 שיעור המועסקות בקרב נשים חרדיות היה 77%, לעומת 86% בקרב נשים יהודיות לא חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: יעדי הממשלה שנקבעו לשנים 2010–2020 קבעו שיעור של 63% לנשים וגברים חרדים.
ג'רי אלמו קפיטל: רק נציין שלגבי נשים חרדיות היעד הושג כבר כשנתיים לאחר קבלת החלטת הממשלה.
ג'רי אלמו קפיטל: חשוב גם להסתכל על מאפייני השכר.
ג'רי אלמו קפיטל: לפי מה שמוצג בטבלה, בשנת 2018 השכר הממוצע החודשי של נשים חרדיות היה 6,908 שקלים, נמוך ב-33% מזה של נשים יהודיות לא חרדיות, שהיה 10,410 שקלים.
ג'רי אלמו קפיטל: לעומת זה, בשכר השעתי הפער נמוך יותר – נשים חרדיות הרוויחו 55 שקלים לשעה, נמוך ב-14% מן השכר של נשים יהודיות לא חרדיות, שהיה 64 שקלים לשעה.
ג'רי אלמו קפיטל: נציין בהקשר הזה שדוח הוועדה לבחינת מדיניות תעסוקה, שפורסם באוגוסט השנה, מנה שתי סיבות מרכזיות לפערים בשכר בין נשים יהודיות לא חרדיות לבין נשים יהודיות חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: אחת הסיבות לכך היא היקף אחוזי המשרה, ואכן לפי נתוני הלמ"ס אפשר לראות שבשנת 2019 33% מן הנשים החרדיות הועסקו במשרה מלאה לעומת 53% מן הנשים היהודיות הלא חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: סיבה נוספת היא התמקדותן של נשים חרדיות בתחום החינוך.
ג'רי אלמו קפיטל: לפי נתוני הלמ"ס 20% מכלל הנשים היהודיות הלא חרדיות עסקו בחינוך לעומת שיעור כפול של 41% של נשים חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: שני הכלים המרכזיים שיכולים לצמצם את הפערים בשכר בין נשים חרדיות לבין נשים יהודיות לא חרדיות הם השכלה גבוהה והכשרה מקצועית איכותית.
ג'רי אלמו קפיטל: לפי נתוני המל"ג, בשנת הלימודים האחרונה 13,500 סטודנטים וסטודנטים חרדים היו בכל המוסדות להשכלה גבוהה, והם היו כ-3% מכלל הסטודנטים.
ג'רי אלמו קפיטל: הרוב היו נשים, 67% נשים.
ג'רי אלמו קפיטל: כפי שאתם רואים בתרשים, אפשר לראות שבשש השנים האחרונות מספר הסטודנטיות החרדיות הוא במגמת עלייה עקבית.
ג'רי אלמו קפיטל: בסך הכול בשש שנים הוא עלה ב-43%.
ג'רי אלמו קפיטל: השקף הבא מציג את התפלגות הסטודנטיות החרדיות לפי מוסד לימוד.
ג'רי אלמו קפיטל: אפשר לראות שרוב הסטודנטיות החרדיות לומדות במכללות.
ג'רי אלמו קפיטל: חשוב לשים לב לכך ש-27% לומדות במכללות אקדמאיות לחינוך.
ג'רי אלמו קפיטל: לצורך השוואה, בקרב נשים מכלל הסטודנטיות זה 16%.
ג'רי אלמו קפיטל: השקף הבא מציג את התפלגות תחומי הלימוד בין סטודנטים חרדים, בצד שמאל, לבין כלל הסטודנטים, בצד ימין.
ג'רי אלמו קפיטל: בחלק מן המקרים היה שוני בהגדרות המקצוע, אבל אפשר לראות שתחום הלימוד הכי נפוץ בקרב כלל הסטודנטים זה לימודי הנדסה וגם מדעי החברה, שניהם היו בשיעור של 18%, ולעומת זה בקרב הסטודנטים החרדים תחום הלימוד הנפוץ היה חינוך והכשרה להוראה.
עודד פורר: אתם יודעים להגיד אם יש איזו הסללה ספציפית גם בתנאי הקבלה או בדחיפה למקצועות מסוימים, אם יש הקלות כלשהן למשל בלימודי הנדסה?
עודד פורר: האם יש הקלות כאלה או מכינות כאלה או סיוע כזה בלימודי הנדסה לעומת חינוך, או להיפך, או שהסללה היא פשוט לחינוך?
ג'רי אלמו קפיטל: הייתה לזה התייחסות בדוח שפורסם דרך המל"ג, אבל אני יודעת שרונן קוטין פה איתנו, הוא אחראי תחום חרדים במל"ג ואני חושבת שהוא יוכל להרחיב יותר בנושא.
ג'רי אלמו קפיטל: דיברתי איתו אתמול והוא אמר שהוא ישתתף בדיון דרך הזום.
ג'רי אלמו קפיטל: המל"ג מפעילה מסגרות ייעודיות לחרדים ובמסגרות האלה בשנת הלימודים האחרונה למדו כ-5,000 סטודנטים.
ג'רי אלמו קפיטל: גם כאן הרוב הגדול היו נשים, וגם כאן אפשר לראות שמבחינת התפלגות תחום הלימוד מספר גדול של נשים חרדיות למדו חינוך והכשרה להוראה.
ג'רי אלמו קפיטל: אציין שדוח מבקר המדינה שפורסם בשנת 2019 העיר על כך שיש עודף של נשים חרדיות ודווקא יש חוסר במורים חרדים, לא בנשים חרדיות, ויש צורך להכשיר מורים גברים חרדים.
ג'רי אלמו קפיטל: תחום נוסף שבדקנו הוא נושא ההכשרה המקצועית, בין השאר לנשים חרדיות.
ג'רי אלמו קפיטל: משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים מפעיל מסלולים שונים להכשרה מקצועית לנשים חרדיות, חלקם במימון מלא של המשרד וחלקם באמצעות שוברים במימון חלקי.
ג'רי אלמו קפיטל: המשרד גם מבצע הכשרות לנשים חרדיות בסמינרים החרדים במסגרות של מה"ט, זה הכשרה טכנולוגית בעיקר.
ג'רי אלמו קפיטל: אין לנו נתון מספרי לגבי כלל הנשים שמשתתפות בהכשרות המקצועיות אבל אפשר להגיד שהמאסה הגדולה של נשים חרדיות משתתפת בהכשרות הטכנולוגיות בעיקר דרך המסגרות של מה"ט.
ג'רי אלמו קפיטל: בשנים 2018–2019 למדו כ-6,000 סטודנטיות בהכשרות הטכנולוגיות האלו ורובן למדו הנדסת תוכנה.
ג'רי אלמו קפיטל: במהלך כתיבת המסמך שקראתם עלו כל מיני קשיים ואתגרים שיכולים אולי להקשות על השתתפותן של נשים חרדיות בהכשרות המקצועיות, או בכלל באיכותן של ההכשרות האלו.
ג'רי אלמו קפיטל: קודם כול, מגבלה תקציבית.
ג'רי אלמו קפיטל: יעדי הממשלה שנקבעו ל-2010–2020 כבר השיגו את שיעור התעסוקה שנקבע לגבי נשים חרדיות, כך שעיקר התקציב מופנה להכשרה של גברים חרדים שעדיין לא השיגו את היעד שלהם.
ג'רי אלמו קפיטל: חסמים נוספים הם חסמים תרבותיים.
ג'רי אלמו קפיטל: חסם נוסף שעלה הוא איכות ההכשרות הטכנולוגיות של מה"ט, שלא עומדות בדרישות של השוק, וגם דרישות השוק בכל הקשור למקצועות הטכנולוגיים הן יותר לבעלי תואר אקדמאי.
ג'רי אלמו קפיטל: לפי נתוני הלמ"ס לשנת 2018, למעט נשים חרדיות יש תואר אקדמאי, רק ל-15% לעומת 28% בקרב נשים מכלל החברה.
ג'רי אלמו קפיטל: נתון מרכזי שעלינו עליו במהלך כתיבת המסמך הוא היעדר נתוני השמה.
ג'רי אלמו קפיטל: מן הנתונים שקיבלנו ממשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, אין נתונים מרוכזים בהקשר של בוגרי ההכשרות האלו.
ג'רי אלמו קפיטל: בהיעדר נתוני השמה קשה מאוד לעמוד על טיבן של ההכשרות, ובכלל קשה מאוד לדעת כמה מן הנשים החרדיות שעברו הכשרה מקצועית כן הצליחו להשתלב בתעסוקה.
עודד פורר: אנחנו נתחיל את הדיון עם נציגים מבחוץ, אלא אם כן אתה רוצה לומר משהו, חבר הכנסת ארבל.
משה ארבל: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך את חברי, חבר הכנסת אלכס קושניר, על היוזמה של הדיון החשוב הזה.
משה ארבל: אני שמח שכסגן יושב-ראש הכנסת בנשיאות גם היה לי חלק באישור של קיום הדיון.
משה ארבל: הדיון הזה נחוץ, קריטי.
משה ארבל: מי שבאמת חותר לשוויון לא יכול להשאיר אוכלוסיות כל כך גדולות מאחור, אוכלוסיות שרוצות להשתלב, שרוצות לקחת חלק במעגל התעסוקה, שאין עליהן בכלל שאלות אידיאולוגיות וערכיות כאלה או אחרות.
משה ארבל: גיוון תעסוקתי הוא קודם כול אינטרס של קבוצות הרוב, שככל שיש יותר ויותר קבוצות אוכלוסייה מודרות שלוקחות חלק במעגל התעסוקה אנחנו נצא נשכרים יותר.
משה ארבל: רק בשבוע שעבר פניתי ליועץ המשפטי לממשלה כממלא מקום פרקליט המדינה בעניין המצב בפרקליטות המדינה.
משה ארבל: כאשר פרסמו את הדוח ל-2019, תחת הפרק "גיוון תעסוקתי" פשוט מחקו לחלוטין את הפרק של החרדים.
משה ארבל: ניסיתי לנבור ולדעת מה קורה עם תעסוקת חרדים וחרדיות.
משה ארבל: המצב גרוע מאוד.
משה ארבל: לא לחינם הם מחקו את הפרק.
משה ארבל: היה נכון שהפרק הזה היה קיים בדוח הפרקליטות והנתונים הקשים יופיעו כדי שיהיה יעד לתיקון לקראת הדוח הבא.
משה ארבל: אני מברך אותך שוב על קיום הדיון החשוב הזה.
עודד פורר: ראשונה תדבר רחלי מורגנשטרן מ"נבחרות".
עודד פורר: אחריה ארצה התייחסות של רונן קוטין מן המועצה להשכלה גבוהה.
רחלי מורגנשטרן: שלום, נעים מאוד.
רחלי מורגנשטרן: תודה רבה על ההזמנה.
רחלי מורגנשטרן: קודם כול, המצגת חשובה ומעניינת.
רחלי מורגנשטרן: יש נתון חשוב שלא צוין במצגת הזו, שהנשים החרדיות מתחתנות בגיל צעיר מאוד, ברובן הגדול הן המפרנסות היחידות בבית, מתוך המקום של להקים בית של תורה ולאפשר לבעל שלהן לשבת וללמוד, מה שיוצר למעשה ואקום מטורף.
רחלי מורגנשטרן: הן חייבות לעבוד, לא יכולות להאריך את חופשת הלידה שלהן, אין להם את הפריבילגיה להאריך חופשת לידה.
רחלי מורגנשטרן: הן הופכות להיות כוח עבודה זול.
רחלי מורגנשטרן: יש עניין חשוב מאוד שצריך לדבר עליו, זה החממות שמייצרים בשביל לתת תנאים לעבודה לנשים, ושם הן מקבלות שכר נמוך בהרבה ממה שראינו.
רחלי מורגנשטרן: אם אנחנו מדברים במיוחד על תחום ההייטק, מעסיקים אותן במשכורות באמת מעליבות ביחס לתחום, ואני יודעת מה אני אומרת כי בן זוגי מגיע מן התחום.
רחלי מורגנשטרן: דבר חשוב מאוד, העלו פה את נושא ההוראה והגננות – רוב הנשים החרדיות שעובדות בהוראה וגננות עובדות דרך עמותות שמשויכות למפלגות הבית.
רחלי מורגנשטרן: צר לי שאף חבר כנסת מיהדות התורה לא זיכה אותנו בנוכחותו בדיון הכל כך חשוב הזה ואנחנו אלה שצריכות להגיע מבחוץ ולדברר אותנו, את הקהילה שאנחנו משתייכות אליה.
רחלי מורגנשטרן: אפרת שוקרון שיושבת לצדי, שתדבר עוד מעט, ואני, שתינו מ"נבחרות".
רחלי מורגנשטרן: יש מאחורינו קהילת נשים לא מבוטלת, שרק הולכת וגדלה ומתחננת שישמעו את הקול שלה.
רחלי מורגנשטרן: צר לי שהם לא נוכחים כשיש דיון כל כך חשוב בבית הנבחרים ואין פה נציג של מפלגה שמייצגת 50% מן המגזר החרדי ב-"ג", עם כל הכבוד לך חבר הכנסת ארבל.
משה ארבל: רק למען ההגינות, אני חייב לציין שרק לפני כחודש ביחד עם חבר הכנסת ברוכי יזמנו דיון בנושא הספציפי הזה בוועדת המדע והטכנולוגיה, על נשים חרדיות בהייטק.
משה ארבל: הנושא הזה חשוב גם להם.
משה ארבל: אני חייב לשים את זה כאן על השולחן.
רחלי מורגנשטרן: ועדיין צר לי כי אני מאמינה שאם הנושא הזה היה חשוב להם מאוד היינו גם זוכים לראות אותם כאן, ואני באמת מצרה על כך.
רחלי מורגנשטרן: חשוב להגיד, אני חוזרת לעניין ההוראה והגננות – הנשים החרדיות עובדות דרך העמותות הפרטיות שמשתייכות ל-"ג" וש"ס, אבל אנחנו מדברים יותר גם על רשתות הגנים.
רחלי מורגנשטרן: אם אנחנו מדברים על הגננות – הן מפוטרות בכל קיץ ואז מחזירים אותן; ואם אנחנו מדברים על פערי שכר בין מורה בחינוך העצמאי לבין מורה של משרד החינוך – הפערים גדולים מאוד.
רחלי מורגנשטרן: פשוט זה כל כך עצוב.
רחלי מורגנשטרן: משפט אחרון: יש לנו אפשרות להצמיח את החברה החרדית ולא לעשות אותה חברה ענייה, וחבל לי מאוד שזה לא נעשה.
עודד פורר: בעניין זה שהן מפוטרות בקיץ, אני חושב שחלק מן העניין – וגם לזה אנחנו נבקש התייחסות בהמשך מן הממשלה – הוא הרחבת החרדי-ממלכתי והכנסת התחום הזה אל תוך הממלכה.
עודד פורר: לא באיזו עמותה ולא באיזה מקום ולא עם פחות ופחות פיקוח.
עודד פורר: בעיניי זה צריך להיות אחד היעדים של הממשלה.
עודד פורר: לגבי ייצוג, כבר אמרתי בדיון אחר שהייתי שמח אם חברות הכנסת החרדיות מיהדות התורה אולי היו מעלות את הנושא, אבל כנראה זה לא יקרה.
עודד פורר: רונן קוטין מן המועצה להשכלה גבוהה, אבקש אם בדבריך תוכל להתייחס לנושא הזה של תעדוף חינוך לעומת הנדסה, ואילו הקלות או הכשרות או בונוסים או הטבות ניתנים לאישה חרדית שהולכת ללמוד הנדסה, לעומת חינוך, כשאנחנו מסתכלים על הנתונים הברורים מאוד שהמל"ג הציג כאן על אחוזי ההעסקה בתחומי הנדסה, האחוז של מי שלומדות הנדסה לעומת חינוך.
רונן קוטין: צריך להגיד קודם כול שהתמרוץ של המל"ג הוא בדיוק הפוך מעולם החינוך.
רונן קוטין: התמרוץ הגבוה ביותר הוא לתחומי הנדסה, מדעים ורפואה ואחרי זה לכל מה שקשור לתחומים יישומיים: מקצועות פרה-רפואיים, מקצועות שבסופם עבודה, ובסוף הדרך זה באמת הנושא של חינוך.
רונן קוטין: צריך להגיד שהדרך הכי קצרה בשביל אישה חרדית בוגרת סמינר – ורוב הנשים החרדיות הן בוגרות סמינר – היא ללמוד חינוך.
רונן קוטין: בסמינר הן מוסמכות כמורה מוסמכת בכירה.
רונן קוטין: הדרך ממורה מוסמכת בכירה לתואר ראשון בחינוך, או תואר BAd בחינוך, היא קצרה יחסית, היא נדרשת רק להשלמה.
רונן קוטין: זאת הדרך הכי קצרה גם להשגת תואר אקדמאי וגם לשדרוג השכר ובגלל זה אנחנו רואים שעדיין 30% מן הסטודנטיות החרדיות הן סטודנטיות לחינוך.
רונן קוטין: אני יכול לפרט על התמרוצים שניתנים לתחומים האחרים, אם זה מעניין.
עודד פורר: השאלה היא האם התמרוץ ניתן למוסד או גם לסטודנטית בהקלות מסוימות.
עודד פורר: זה לא רק עניין של תמרוץ.
עודד פורר: ברור לחלוטין שהפער והמדרגה שצריך לקפוץ ללימודי הנדסה, מי שעבר את מערכת החינוך החרדית לעומת מערכת חינוך אחרת, הוא גדול יותר.
עודד פורר: ברור לחלוטין שהיעד של מדינת ישראל הוא לסגור את הפער הזה ולאפשר את הקפיצה הזאת.
עודד פורר: פה אתם נכנסים, במכינות, בהקלות.
רונן קוטין: התמרוץ הוא במלגה לסטודנט או לסטודנטית.
רונן קוטין: מי שלומדת את תחומי ההנדסה, מדעים, רפואה או תחומים יישומיים מקבלת מלגה של 70% משכר הלימוד בכל שנת לימוד עד סיום התואר, ומלגה מלאה למכינה הקדם-אקדמית במקרה שהיא צריכה את זה.
רונן קוטין: בנוסף יש תמרוץ למוסד בכל הקשור לתקצוב ההוראה, וניתן תקציב מעטפת לתמיכה, גם אישית, גם אקדמית, גם חברתית וכל מה שצריך בתחומי הלימוד.
רונן קוטין: דרך אגב, אנחנו רואים עלייה עקבית בלימודים בתחומי הנדסה.
רונן קוטין: בשנת תשע"ד 17% למדו תחומים שמכשירים לעולמות ההייטק – מדעי המחשב, מדעים פיסקליים, הנדסה, מתמטיקה, סטטיסטיקה.
רונן קוטין: בשנת תש"ף יש כבר 20%.
רונן קוטין: ואותו דבר בתחומי הרפואה והפרה-רפואה, שאנחנו מבינים שגם שם יש פער וזה גם יעד מרכזי לאוכלוסייה החרדית.
רונן קוטין: אנחנו רואים עלייה מ-8% ל-10.5% בתש"ף.
רונן קוטין: אנחנו רואים שהדבר הזה משפיע.
משה ארבל: סליחה שאני עוצר אותך, שאלה קטנה: מה לגבי האפשרות ללמוד לימודים בהפרדה בתארים המתקדמים, בתואר השני?
משה ארבל: יש עמדה של המל"ג בנושא?
רונן קוטין: זאת כבר שאלה מעולמות אחרים לגמרי.
משה ארבל: זה חלק מן הסוגיה.
רונן קוטין: כל סוגיית ההפרדה נידונה היום בבג"ץ.
עודד פורר: אני חייב לומר לחבר הכנסת ארבל, מהנתונים שיש בידינו, מבין 13,390 הסטודנטים החרדים בכל המוסדות להשכלה גבוהה, הנתונים שהציג בפנינו מרכז המחקר והמידע של הכנסת, רק 5,576 למדו במסגרות ייעודיות.
משה ארבל: מצוין, אבל יש דרך.
עודד פורר: רוצה לומר ש-60% מוכנים ללמוד במסגרות כאלה.
עודד פורר: אז ממה נפשך?
משה ארבל: גם אני בעוונותיי הרבים למדתי תואר שני לא במסגרת ייעודית.
עודד פורר: ולא התקלקלת.
משה ארבל: עדיין אם אנחנו באמת רוצים לאפשר לאוכלוסייה מודרת מתעסוקה להיכנס לתעסוקה איכותית אנחנו באמת חייבים לאפשר את הפלטפורמות הללו.
עודד פורר: אני חושב שבדיוק הפוך, מהסיבה הפשוטה, שחלק ממה שקורה במוסדות האלה, שזה לא רק לימודים בהפרדה אלא פתאום גם לא יכולות להיות מרצות שייכנסו לכיתה של סטודנטים אלא רק מרצים, והמרצות כבר לא יכולות להיות מרצות אלא רק המרצים יכולים להרצות – מרצה יכול להרצות בפני נשים, אישה לא יכולה להרצות בפני גברים.
משה ארבל: אם אנחנו באמת רוצים לחולל שינוי שבאמת יעודד תעסוקה איכותית, אנחנו חייבים לאפשר לאוכלוסיות - - -
עודד פורר: בדיוק הפוך, ברגע שהתעסוקה תהיה איכותית, ברגע שהשכר שיקבלו יהיה שכר ראוי אתה תראה יותר אנשים יוצאים לעבודה.
משה ארבל: התעסוקה האיכותית לא תהיה בלי השכלה.
משה ארבל: זה שאלת הביצה והתרנגולת.
תהלה פרידמן: נעשו על זה מחקרים והוכח שזה לא חסם משמעותי.
עודד פורר: חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש, ואחריה חברת הכנסת תהלה פרידמן.
מיכל וונש: קודם כול, רק לומר שקולכן מיוצג ונשמע גם על ידי חברות הכנסת שאינן משתייכות למפלגה כזו או אחרת.
עודד פורר: וגם על ידי חברי הכנסת.
מיכל וונש: וגם על ידי חברי הכנסת כמובן.
מיכל וונש: חשוב לומר את זה בוועדה הזאת ובכלל בכנסת.
מיכל וונש: השמעת הקולות שלכן מאוד חשובה לנו.
מיכל וונש: אני חושבת שבסופו של דבר זה התיקון הגדול של החברה הישראלית.
מיכל וונש: זה לא מגזרי, ובטח לא רק של נשים.
מיכל וונש: אני תמיד אומרת שמגיעים לנושאים בדיונים בישיבות הללו דווקא בוועדה הזאת.
מיכל וונש: לפעמים מצער אותי שזה דווקא בוועדה הזאת ולא למשל בוועדת החוץ והביטחון, מכיוון שזה משפיע בהחלט על חוסנה של החברה הישראלית כולה והנושא חשוב מאין כמותו.
מיכל וונש: אז היעדרות של חברי הכנסת, שזה לא יעיד על חשיבות הנושא, ממש לא.
מיכל וונש: בסופו של דבר הקורונה לא המציאה כלום אלא רק הציפה כל מיני נושאים שמאתגרים את החברה הישראלית באופן כללי.
מיכל וונש: לצדו של המשבר הענק הזה – הבריאותי, הכלכלי, החברתי-נפשי – יש הזדמנויות רבות.
מיכל וונש: במסגרתן הנושא שאנחנו מדברים עליו היום, בדיוק זה – ואגב הוא נוגע לכלל הנשים.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, כבר דיברנו גם בהקשרים אחרים על ההשלכות של התקופה הזאת בדיוק על נשים, בין אם כעובדות סוציאליות או מורות או כל מקצוע אחר, שבעצם סבלו הכי הרבה בתקופה הזאת וזה מציף לנו את המחויבות ואת האחריות.
מיכל וונש: בסוף אנחנו מדברים פה על מוביליות חברתית, כשהחינוך הוא כלי למוביליות החברתית הזאת, הוא כלי לשינוי בסופו של דבר, גם בעניין העוני שדיברת עליו בצדק וגם לחינוך של הילדים ולדורות הבאים.
מיכל וונש: זאת האחריות של מדינת ישראל.
מיכל וונש: אני חושבת שהדיון פה צריך לעסוק בזיהוי החסמים ובהסרתם, וקצת התחלנו לגעת בשאלה מה אינם החסמים, מה כן החסמים.
מיכל וונש: צריך לדאוג שאנחנו מסירים אותם לא רק לטובת הנשים החרדיות אלא לטובת כלל החברה הישראלית.
מיכל וונש: לכך אנחנו מחויבים.
תהלה פרידמן: קודם כול אני מצטרפת לשמחה על כך שאתן כאן.
תהלה פרידמן: אני רוצה להגיד שכבוד הוא לי הרבה פעמים להשמיע את הקול שלכן אבל אני עדיין מחכה שתהיו בצד הזה של השולחן, ולפי דעתי היום הזה כבר לא רחוק.
תהלה פרידמן: אתמול פורסמו נתוני האבטלה בבני ברק.
תהלה פרידמן: מובטלים, אני מזכירה לכם, הם אנשים שמשתתפים בכוח העבודה, זה לא אנשים שמראש לא.
תהלה פרידמן: מי הם המובטלים האלה?
תהלה פרידמן: בעיקר מובטלות.
תהלה פרידמן: ומי הן המובטלות האלה?
תהלה פרידמן: הרבה מאוד מהן הן נשים חרדיות שמועסקות דווקא בחינוך, רק שהן מועסקות בהעסקה סופר פוגענית מבחינת זכויות סוציאליות.
תהלה פרידמן: הנושא מוכר.
תהלה פרידמן: אין כמעט מעסיקים שמתנהגים באופן גרוע יותר לנשים חרדיות מאשר עמותות חרדיות.
תהלה פרידמן: אני מזכירה את זה בהקשר הנוכחי בגלל שיש איזה מעגל, של לתת בחינות בגרות שהן לא בחינות בגרות אלא הן מבחני סאלד שלא מאפשרים אחר כך כניסה לאוניברסיטה, של לעשות הכשרה להייטק.
תהלה פרידמן: אדוני היושב-ראש, אני מזכירה לך, היה לנו פה דיון, מאבק גדול האם ההכשרות יהיו בתוך הסמינרים או במסגרות אחרות, כשבתוך הסמינרים אמרו: "יקבלו תעודה אבל היא תהיה כמו", כדי שיוכלו לעבוד רק בתוך המסגרות הקהילתיות.
תהלה פרידמן: והנה חזרנו לאותו מעגל שאותו חייבים לשבור.
תהלה פרידמן: כל המקבילות – זה לא מספיק טוב כי זה כובל את הנשים ולא מאפשר להן אחר כך חירות להתחרות בשוק הפרטי.
תהלה פרידמן: אני מסכימה, השורש הוא חינוך והשכלה.
תהלה פרידמן: החל משלב הממ"ח – הבנתי שהזכרת את זה, אנחנו דנו בזה גם בוועדת החינוך – שהוא זרם חינוכי שמכיל היום 12,000 תלמידים, זרם שלא מעוגן בחוק.
עודד פורר: הרחבת הממלכתי-חרדי תיתן אותות לא רק בילדות ובילדים שנמצאים בבית הספר אלא גם באפשרויות התעסוקה למורים ולמורות בממלכתי-חרדי.
תהלה פרידמן: באופן לא פוגעני כי הם יהיו מועסקים של משרד החינוך.
עודד פורר: נכון, הם יהיו מועסקים דרך משרד החינוך.
משה ארבל: אני רק מבקש שיצוין לפרוטוקול, אני עוזב בגלל שאני צריך ללכת להצבעה בוועדת הפנים ולא בגלל חוסר חשיבות הנושא.
עודד פורר: חבר הכנסת ארבל, אתה מן החברים הפעילים בוועדה.
תהלה פרידמן: הממ"חים הם גם כן סוג של טיפול שורש.
תהלה פרידמן: כרגע יש שם 12,000 תלמידים במוסדות חינוך שלא מעוגנים לא בחקיקה, אפילו לא בחוזר מנכ"ל, וזה דבר שדורש טיפול מיידי.
תהלה פרידמן: ציינתי את בחינות הבגרות ואני מציינת גם את סיפור ההכשרה להייטק בסמינרים.
תהלה פרידמן: בעיניי חשוב מאוד מאוד לא לוותר בעניין הזה.
תהלה פרידמן: עמדת משרד האוצר מצוינת וצריך לגבות אותה – הכשרות להייטק אך ורק במוסדות אקדמיים מוכרים שמאפשרים להתחרות בשוק הפרטי לאישה חרדית כמו לכל אחת אחרת.
אלכס קושניר: חברת הכנסת פרידמן, לגבי הממ"חים את כל כך צודקת.
אלכס קושניר: לפני יותר מחודש הגשנו בקשה לדיון בנושא הזה בוועדת החינוך של הכנסת.
תהלה פרידמן: היה דיון.
אלכס קושניר: זה סוגיה שאי אפשר לגמור בדיון אחד.
אלכס קושניר: כולנו חייבים להתגייס כדי שהדבר הזה סוף-סוף יקרה, זה פשוט אפליה.
תהלה פרידמן: ואם לא בחקיקה ראשית אז לפחות להכניס את זה לחוזר מנכ"ל.
תהלה פרידמן: כרגע זה ממש לא מעוגן.
עודד פורר: שירה שטרן, אחריה פנינה פויפר, בבקשה.
שירה שטרן: קודם כול, בוקר טוב.
שירה שטרן: אני שמחה וגם מתרגשת, ולא רק בגלל שזו הפעם הראשונה שאני כאן.
שירה שטרן: אני חושבת שהקול שלי קצת שונה.
שירה שטרן: אני פשוט אחת מתוכנו.
שירה שטרן: אני עורכת דין, יש לי כמה כובעים: אני גם עוזרת הוראה במכללה בקריה האקדמית אונו, בעלת תפקיד בלשכת עורכי הדין, וגם יועצת משפטית בעמותה שמתעסקת בחרדים הממלכתיים.
שירה שטרן: אני רוצה בכמה דקות להסביר לכם, או לתת לכם את ההרגשה איך זה להיות אישה חרדית ב-2020.
שירה שטרן: כל הדברים שאני אומרת כאן הם או דברים שאני חוויתי באופן אישי או דברים שחברות שלי סביבי חוו.
שירה שטרן: בכל המקומות שבהם אני עבדתי באופן אישי, גם במגזר הפרטי וגם במגזר הציבורי – במגזר הפרטי זה כולל את אחד ממשרדי עורכי הדין הכי גדולים בארץ, במגזר הציבורי זה כולל את פרקליטות מחוז תל אביב – הייתי החרדית היחידה.
שירה שטרן: זה אומר דרשני, בעיקר כשמדובר במקום שהוא גם גדול וגם ותיק.
שירה שטרן: מקומות כל כך גדולים וכל כך ותיקים מעסיקים הרבה עובדים.
שירה שטרן: להיות חרדית יחידה נראה לי קצת מוזר.
שירה שטרן: חברה שלי שלמדה איתי משפטים, אני יכולה להעיד על כישוריה, עברה תהליך קבלה להתמחות אצל רשמת הוצאה לפועל.
שירה שטרן: אחרי שהיא עברה תהליך, כולל ריאיון אישי ומבחן בכתב, הרשמת התקשרה אליה ושאלה אותה: את מהמגזר החרדי, נכון?
שירה שטרן: היא אמרה לה: כן.
שירה שטרן: שאלה אותה: כמה ילדים יש לך?
שירה שטרן: וכשהיא ענתה לה, ואמנם אין לה עשרה ילדים אבל יש לה יותר משני ילדים, אז היא אמרה לה: אני מצטערת, רציתי לקבל אותך אבל זה לא מתאים.
שירה שטרן: דבר נוסף, כבר הזכירו אז לא אחזור על הנושא הזה של הסייעות, גם זה נושא ששמעתי עליו ממש מקרוב אז לא אחזור עליו.
שירה שטרן: אני רק רוצה לקרוא פנייה קצרה שקיבלתי אתמול.
שירה שטרן: גננת בחינוך מיוחד כתבה לי: "אני ועוד גננות רבות בחינוך המיוחד מופלות לרעה.
שירה שטרן: אנחנו עובדות לפי דרישה של משרד החינוך בכל הפרמטרים, כולל תואר אקדמי, ומשתכרות שכר נמוך מאוד וללא תנאים סוציאליים הוגנים כמו חברותינו במשרד החינוך.
שירה שטרן: אני זועקת את זעקתן של אלפי גננות ומורות מוכשרות שעושות עבודת קודש, בפרט עם האוכלוסייה החלשה, ולא מתוגמלות כפי שמגיע להן בהשוואה לעובדות במגזר הממלכתי.
שירה שטרן: " זה בנושא התעסוקה.
שירה שטרן: יש לי הערה קטנה, אולי זה פחות מדובר אז תרשו לי להגיד את זה, על נושא ההשכלה, לא רק התעסוקה.
שירה שטרן: כשאני התחלתי את לימודי המשפטים נאלצתי לשלם כמעט סכום מלא.
שירה שטרן: היו לי מעט מאוד מלגות.
שירה שטרן: מלגה אחת קיבלתי על עצם היותי חרדית, אבל לעומת זה הבחורים שלמדו באותו זמן שאני למדתי קיבלו מלגה מלאה, ולא רק זה, יש כאלה שנותרה להם אפילו מלגת קיום.
שירה שטרן: המלגות היחידות שנוספו ושקיבלתי הן אך ורק בגלל ההישגים שלי, שום דבר לא בגלל היותי חרדית.
שירה שטרן: ולמה הם קיבלו?
שירה שטרן: ניחשתם נכון, כי הם שייכים למגדר הנכון, הם גברים.
שירה שטרן: אם אמשיך עוד קצת, אולי זה עוד יותר נישתי, אבל אני יכולה לומר שהגשתי בקשה לכל המלגות האפשריות ואחת התשובות שקיבלתי היא שאני לא יכולה לקבל את המלגה הספציפית שביקשתי כי אני לא נשואה.
שירה שטרן: בהתחלה חשבתי שזו קונספירציה של אימא שלי שמנסה לגרום לי להתחתן, אבל לא, הסתבר שזאת התשובה שקיבלו כל הנשים הרווקות, שבעוונותינו הרבים עוד לא התחתנו ובגלל זה אנחנו לא זכאיות למלגה.
שירה שטרן: אני יודעת שזה קצת יותר נישתי אבל אני חייבת להגיד שאני לא חושבת שמגיע לנו עונש על זה שלא התחתנו.
שירה שטרן: להיות רווקה במגזר החרדי זה עונש מספיק גדול, לא צריך עוד.
שירה שטרן: תודה רבה, ואני מקווה שבאמת הדברים יהיו לתועלת.
פנינה פויפר: אני פה בשם הארגון שלי, הציבור החרדי ממלכתי.
פנינה פויפר: אנחנו שומעים בדיון הזה שיש פה כשל מערכתי.
פנינה פויפר: זה לא רק החינוך, זה לא רק ההשכלה, זה לא רק התעסוקה.
פנינה פויפר: זה מערכת שכל הזמן מזינה את עצמה בכשלים.
פנינה פויפר: הנושא של הממ"ח הוא נושא נפרד, שאני עוסקת בו ואפשר לדבר עליו אחר כך.
פנינה פויפר: אני גם רוצה להוסיף על מה שאמרה חברת הכנסת תהלה פרידמן, על כך שעושים הכול ליד ודומה ובערך, משמרים את הצורך באיזשהו סוכן כדי לטפל בכל הנושאים של החרדים והחרדיות.
פנינה פויפר: זה לא פוגע רק בנשים שצורכות את ההשכלה הזאת שהיא ליד.
פנינה פויפר: אני למשל עושה עכשיו תואר שני במדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב – הכי לא ליד, הכי רגיל.
פנינה פויפר: עדיין בגלל שאני אישה חרדית זה משפיע עליי שרוב הנשים החרדיות כן יש להן השכלה שהיא רק ליד.
פנינה פויפר: זה יוצר איזו אווירה שמותר לנצל נשים חרדיות שההשכלה שלהן היא לא ממש אותו דבר.
פנינה פויפר: זה נכון גם לגברים, אבל אצל הנשים זה פשוט נעשה בצורה הרבה יותר מערכתית של הסמינרים.
פנינה פויפר: אגב אין לי בעיה שהסמינרים יחליטו שהם מוסדות אקדמאיים ויעמדו בקריטריונים וילמדו את החומר, זה בסדר.
פנינה פויפר: הבעיה היא שהם תמיד רוצים איזו הקלה ושמשהו יהיה חסר כדי שזה לא יהיה כמו כולם.
פנינה פויפר: אני יכולה להביא דוגמה על מישהי שעובדת בהייטק ברפא"ל.
פנינה פויפר: יש שם מין הסכם לגבי נשים חרדיות שנכנסות בקבוצה.
פנינה פויפר: הן כמובן מועסקות בשכר נמוך.
פנינה פויפר: יש להן חוזה דרקוני, שאם הן רוצות אחר כך להתקבל לחברה הן לא יכולות, הן צריכות תקופת צינון של שנתיים.
פנינה פויפר: זה אומר שהן אף פעם לא יכולות להתקדם מן המקום הזה כי תפרו אותן אל תוך מסגרת מסוימת.
תהלה פרידמן: איך זה חוקי?
מיכל צ'רנוביצקי: זה ההחרגה בחוק של עובדי כתף אל כתף שלא כוללת את מקצועות ההייטק.
מיכל צ'רנוביצקי: כבר שנים מדברים על זה.
פנינה פויפר: זה גם הסיפור של מטריקס וכל החממות האלה.
פנינה פויפר: בעצם יוצרים מצב שבו מקשים על הנשים להתקדם, לא מעודדים אותן להתקדם.
פנינה פויפר: אם זה היה לשנתיים ואז היו אומרים: אוקיי, הן קיבלו הכשרה, הן עבדו בשכר נמוך, מפה הן מתקדמות הלאה – זאת לא המגמה, המגמה הפוכה.
תהלה פרידמן: אני חייבת להבין את החוקיות של זה.
תהלה פרידמן: זה הסדר כובל.
מיכל צ'רנוביצקי: יש את החוק של עובדי כתף אל כתף, שאסור להם להפלות - - -
עודד פורר: קחי את המיקרופון ותציגי את עצמך לפרוטוקול.
מיכל צ'רנוביצקי: אני יועצת מנכ"ל משרד הכלכלה.
מיכל צ'רנוביצקי: יש את החוק של עובדי כתף אל כתף, שבא למנוע מצב שעובדי קבלן ועובדי החברה יכולים לשבת לפעמים זה ליד זה, לעשות אותו תפקיד ולקבל שכר אחר.
מיכל צ'רנוביצקי: בחוק הזה מקצועות ההייטק ואולי גם התקשורת הוחרגו בכוונה, בגלל שכאשר חוקקו את החוק היה לחץ חזק מאוד.
מיכל צ'רנוביצקי: זה הוחרג ועד היום לא תיקנו את החוק.
מיכל צ'רנוביצקי: אני חושבת שצריך לעשות תיקון לחוק הזה, אבל זה מה שמאפשר בעצם את צורת ההעסקה הזאת שפנינה פויפר דיברה עליה.
תהלה פרידמן: למה זה חוזה חוקי להחתים קבוצה?
תהלה פרידמן: יש כאן משהו שמבחינת דיני חוזים נראה לי לא חוקי.