GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה שרביט ברוך: צריך שכולם יעבדו ביחד.
פנינה שרביט ברוך: תודה.
עודד פורר: עורכת הדין נטע לוי מ"איתך".
עודד פורר: אחריך חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח, היא נמצאת בזום.
עודד פורר: בבקשה, נטע.
נטע לוי: שומעים אותי?
נטע לוי: נעים מאוד, תודה רבה על זכות הדיבור.
נטע לוי: אני עורכת דין מטעם "איתך-מעכי", משפטניות למען צדק חברתי.
עודד פורר: האינטרנט שלך מאוד חלש.
עודד פורר: נראה אם אנחנו מצליחים לקלוט.
נטע לוי: ננסה שוב.
נטע לוי: אנחנו עוסקות רבות במעקב משפטי אחר הנושא של ייצוג נשים במוקדי קבלת החלטות, תחת המטריה של החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם שעוסקת בנושא.
נטע לוי: אנחנו הוצאנו פנייה דחופה לראש הממשלה בשבוע שעבר בעקבות ההודעה על צמצום הקבינט כאשר הוא נותר ללא אף אישה.
נטע לוי: אנחנו ציינו שם את הקביעה של בית המשפט העליון בבג"ץ בעתירה שהגשנו יחד עם מרכז רקמן בשם 13 ארגונים בנושא של צוות המל"ל בראשות וקסמן, שפעל בתחילת משבר הקורונה.
נטע לוי: בג"ץ אמר שם שדווקא בצוק העתים – אני מצטטת – קשה להלום מצב של היעדר ייצוג הולם לנשים, וזה לא רק בגלל כללי הייצוג ההולם ולא רק משיקולים מגדריים, אלא שיקולי שכל ישר והיגיון מכתיבים זאת.
נטע לוי: הייתה את הפסיקה הזאת.
נטע לוי: אגב, בעקבות העתירה – וכאן אני רוצה לציין מילה טובה ובעיני משמעותית לגבי המל"ל – לאחר העתירה המל"ל עשה תיקון שבעיני הוא פורץ דרך כאשר הוא מינה ועדה חדשה בראשות ניצה קסיר ובה יש רוב נשי, כולל אישה ערבייה ואישה חרדית, נשים שבדרך כלל הן עוד יותר מודרות ממוקדי קבלת ההחלטות.
נטע לוי: זה צעד דרמטי בעיניי, ועד כמה שאני יודעת מהדיווחים שאני מקבלת, הוועדה הזאת, השוויונית והמגוונת, מוכיחה את חשיבות הייצוג.
נטע לוי: אני אציין גם שממשלת ישראל מחויבת בייצוג הולם, כמו שאתה ציינת, גם בחקיקה וגם בהחלטות רבות, בהן החלטה 2331 מדצמבר 2014, שבה התחייבה הממשלה לגיבוש תוכנית פעולה לאומית לקידום שוויון מגדרי בהתאם לעקרונות החלטה 1325.
נטע לוי: למעלה מ-80 מדינות כבר גיבשו תוכנית כזאת, ולישראל עדיין אין.
נטע לוי: במדינות שגיבשו הוכח שהייתה עלייה בייצוג הנשים במוקדי קבלת ההחלטות.
נטע לוי: נציין גם שלישראל יש מחויבות ליעדים העולמיים לשנת 2030, ה-SPJ עם יעד השוויון המגדרי.
נטע לוי: ישראל הולכת ומתרחקת באופן דרמטי מעמידה ביעדים האלה.
נטע לוי: לסיום, אני רוצה להביא ציטוט קטן מההנחיה של מזכ"ל האו"ם בראשית משבר הקורונה לכל המדינות החברות באו"ם.
נטע לוי: הוא בחר להדגיש את חשיבות ייצוג הנשים, במיוחד במשבר הקורונה.
נטע לוי: הוא כותב: מגיפת הקורונה משפיעה על כולם, אבל שונה על קבוצות שונות ויש לה השלכות חברתיות וכלכליות הרות אסון על נשים וילדות.
נטע לוי: אני מפציר בממשלות לשים נשים וילדות במרכז המאמצים להתמודדות עם התאוששות ממגיפת הקורונה.
נטע לוי: זה מתחיל בהצבת נשים כמנהיגות עם ייצוג שוויוני במוקדי קבלת ההחלטות.
עודד פורר: תודה, נטע.
עודד פורר: אחריך – חברת הכנסת תמר זנדברג.
ע'דיר כמאל מריח: בוקר טוב לכם, או שכבר לא בוקר.
ע'דיר כמאל מריח: אני הייתי אתכם בדיון הקודם מהבית, אני בבידוד.
ע'דיר כמאל מריח: אני מצטרפת לקריאות החשובות.
ע'דיר כמאל מריח: אני יכולה להגיד לכם שכל מה שקשור לייצוג הולם של נשים חשוב כפליים כאן בפריפריה אצל מיעוטים.
ע'דיר כמאל מריח: רק אתמול התקיימה בבית-ג'אן הפגנה ענקית, ובהזמנה נכתב בפירוש שגברים מוזמנים ולא נשים, הזמנה שמזכירה את ימי הביניים.
ע'דיר כמאל מריח: המצב עגום גם בכנסת, אנחנו מדברים על 24% ייצוג.
ע'דיר כמאל מריח: אני חושבת שלהמשיך לנסות את אותה שיטה, להנגיש את המידע, להסביר ולדבר בינינו לבינינו כנשים, כקבינט חד מיני, אני לא חושבת שזה מוכיח את עצמו, עובדה שאנחנו עדיין מדסקסים על זה ומדברים למה חשוב שנשלב.
ע'דיר כמאל מריח: אני חושבת שאין מנוס מהחלטות מחייבות.
ע'דיר כמאל מריח: דיברה קודם "איתך-מעכי" גם על ההחלטות השונות שהתקבלו ואינן מיושמות.
ע'דיר כמאל מריח: אני חושבת שאין מנוס מלהעלות דרגה מבחינת אכיפה, מבחינת חקיקה מחייבת, זה הפתרון, אחרת – כאן בצפון, כל כך הרבה חברות, לא רק שלטון מקומי, גם במועצות, אנחנו רואים שאין ייצוג.
ע'דיר כמאל מריח: בבחירות המוניציפליות האחרונות הייתה אישה אחת ויחידה שהתמודדה על ראשות מועצה, בעין קנייא, סמירה עמראן שמה, שאפילו בעלה לא הצביע לה.
ע'דיר כמאל מריח: כלומר, מעבר להנגשת מידע והסברה ולשנות תפיסת עולם, אין מנוס מאכיפה מחייבת, משריונים של מקומות לנשים, וזה הפתרון היחיד שלנו.
תמר זנדברג: קודם כל, אני מתנצלת על האיחור, בחמש דקות הפסקה ניסיתי לגנוב עוד דיון שגם היה לי חשוב.
תמר זנדברג: הדיון הזה הוא דיון מאוד מאוד חשוב, ואני חושבת שחשוב לקיים אותו בכל זמן, גם בזמן הזה.
תמר זנדברג: מאז תחילת משבר הקורונה, ארבעה פורומים ממשלתיים רשמיים כאלה ואחרים הוקמו: הקבינט המורחב הממשלתי, הצוות שהקים המל"ל עם מכון גרטנר בסוף הגל הראשון, הקבינט המצומצם, והקבינט של פרופ' גמזו אחרי שמונה לפרויקטור.
תמר זנדברג: בכל אחד מהם היו 0 עד 10% ייצוג נשים.
תמר זנדברג: כלומר, הנושא לא נס לחו, ואנחנו כנראה נצטרך לדבר עליו, בדומה לדיון הקודם, עוד מספר שנים.
תמר זנדברג: כשאומרים ייצוג, זה נשמע משהו סמלי – איזו נציגות, שיהיה משהו.
תמר זנדברג: אני רוצה להדגיש, א', אנחנו מדברים על דבר שהוא בניגוד לחוק, יש לנו חוק ייצוג שווה.
תמר זנדברג: ב', מדובר על דבר שהוא קריטי וסופר – לא רק רלוונטי, אלא חיוני למהות.
תמר זנדברג: כאשר נשים נעדרות ממוקדי קבלת ההחלטות, מקבלים החלטות עלינו בלעדינו.
תמר זנדברג: לא יתכן שלחצי מהאוכלוסייה לא יהיה "סיי" על הדברים שנוגעים לחיים שלה בצורה הבסיסית ביותר.
תמר זנדברג: יתר על כן, במשבר הקורונה, כמו בהרבה משברים אחרים, כמו בהרבה מקומות שבהם צריך טיפול, אוכלוסיות מוחלשות, או משברים שצריך לטפל בהם, נשים נפגעות יותר.
תמר זנדברג: לא אותו דבר, אלא יותר.
תמר זנדברג: רק מספר נתונים – במשבר הזה, 62% מהמובטלים החדשים הן מובטלות.
תמר זנדברג: 86% מהעובדים הסוציאליים הן עובדות סוציאליות.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת הקדישה רק לעובדות הסוציאליות לדעתי שניים או שלושה דיונים.
תמר זנדברג: כנ"ל אחיות, כנ"ל מורות.
תמר זנדברג: כאשר אנחנו מדברים עכשיו על ההיערכות למשבר בתי הספר, אם בתי הספר לא יחזרו במתכונת מלאה, ברוב רובן של המשפחות הישראליות, מי שיישאו בעול להישאר עם הילדים בבית – כן להתחבר לזום, לא להתחבר לזום – לשמור על הילדים בימים שלא ילכו לבית ספר, הן הנשים, האימהות.
תמר זנדברג: כל הדברים האלה לא יילקחו בחשבון בצורה ראויה אם מי שיקבלו את ההחלטות הם גברים, שלא נשארים עם הילדים בבית, ואין מה לעשות, ככה זה ברוב המשפחות.
תמר זנדברג: זאת מציאות שאנחנו רוצות לשנות אותה, אבל כל עוד היא לא השתנתה, כאשר אנחנו לא לוקחים בחשבון נשים סביב השולחן, אנחנו ממחזרים את המצב הזה, משמרים אותו, ומגלגלים אותו עוד יום, עוד שבוע, עוד חודש ועוד שנה, ועוד דור קדימה.
תמר זנדברג: ולכן מכל הסיבות האלה, קיומן והימצאותן של נשים סביב השולחן הוא קריטי, הוא חיוני.
תמר זנדברג: אני מסכימה מאוד עם הסיפה של ע'דיר, צריך להתחיל ולעגן אותו.
תמר זנדברג: אי אפשר יותר לסמוך על המזל הטוב ועל הרצון הטוב.
תמר זנדברג: אגב, אנחנו רואות שהקבינט של פרופ' גמזו, אחרי ביקורת שקמה ברשתות החברתיות, אחרי יומיים פתאום נוספו שלוש נשים.
תמר זנדברג: כלומר, יש נשים, אפשר לשלב אותן, צריך לשלב אותן.
תמר זנדברג: אני חושבת שבהחלט הגיע הזמן לקבע מנגנונים סטטוטוריים מחייבים להבטחת ייצוג, לאפליה מתקנת, איך שלא תקראו לזה.
תמר זנדברג: אנחנו לא יכולות לחכות יותר לרצון הטוב ושתתעורר ביקורת, וישימו איזו אישה או שתיים או שלוש כעלה תאנה.
אורלי פרומן: אגב, עודד, גם בבחירות המוניציפליות האחרונות היו עידוד תקציבי לרשויות מקומיות שיכניסו יותר נשים למועצות המקומיות.
עודד פורר: אני הנחתי הצעת חוק, אני אדבר עליה גם בסיכום, שאני ארצה לקדם אותה.
עודד פורר: אני לא אכנס לתוך הרשימות, אבל רשימה שיש בה – הרי יש סכום שמקבלת המפלגה עבור הקמפיין או עבור המימון השוטף עבור חברי כנסת, אז אם יש לה חברת כנסת, זה יהיה 15% יותר.
עודד פורר: לייצר גזר.
אורלי פרומן: ברשויות המקומיות זה עזר.
תמר זנדברג: יש חוק מוניציפלי, 15% תוספת על כל אישה בשלישייה הראשונה.
עודד פורר: אנחנו מקדימים את הדיון שיהיה לנו על זה.
עודד פורר: אני ביקשתי מהממ"מ להוציא את הנתונים.
עודד פורר: אנחנו מחכים לנתונים ממשרד הפנים.
תמר זנדברג: אני יכולה להגיד לך שבתור מרצ, אנחנו מפלגה שיש בה הבטחת ייצוג בחוקה שלנו, כולל לרשויות המקומיות, ואנחנו קיבלנו סכום כסף משמעותי מאוד – חלקו קיבלנו ואת חלקו אנחנו צריכים לקבל – על הבחירות המוניציפליות, בגלל שעשינו את הדבר שאנחנו תמיד עושים, אבל הפעם זה גם השתלם.
עודד פורר: אם כבר במפלגות, אז אנחנו המפלגה היחידה שיש לה מנכ"לית.
תמר זנדברג: אבל לא הייתה לכם יושבת-ראש, לנו היו שלוש.
מיכל וונש: אבל כמה חברות כנסת, אדוני היושב-ראש?
עודד פורר: לפעמים היו יותר, לפעמים פחות.
עודד פורר: הייתי מצפה שיהיו לנו עוד שניים-שלושה מנדטים, אז זה היה נראה קצת - - -
מיכל וונש: אני כל הזמן אומרת נאה דורש, נאה מקיים.
מיכל וונש: כל כך הרבה מפלגות שהצהירו – אני מעריכה את זה שמרצ הם נאה דורש, נאה מקיים.
עודד פורר: חברת הכנסת לשעבר מלי פולישוק בלוך.
עודד פורר: אחריה – חמוטל גורי.
מלי פולישוק בלוך: תודה על הדיון המאוד מאוד חשוב והמאוד חוזר על עצמו, לצערנו.
מלי פולישוק בלוך: סביב השולחן, ובעיקר בזום, חוץ ממך אני חושבת, אני רואה רק נשים.
מלי פולישוק בלוך: הגיע הזמן שהציבור הישראלי יבין שהנושא הזה הוא לא נשים, הוא נושא שנכון וחשוב לכל הציבור כולו.
מלי פולישוק בלוך: אני לא יודעת איזה כובע לשים על הראש שלי, כי אני גם בנשים עושות שלום, גם במנל"א, תיכף מזל תדבר, וחמוטל תדבר, ואיגוד נבחרות הציבור.
מלי פולישוק בלוך: כל הארגונים האלה ורבות אחרות כאן שדיברו, מדברים על אותו דבר – אנחנו לא נמצאות בתהליכי קבלת ההחלטות.
מלי פולישוק בלוך: אני נדרשתי לעניין כשהייתי בכנסת דרך הוועדה המסוימת הזאת לעניין החקיקה, כמו שאמרו חברות כנסת לפני.
מלי פולישוק בלוך: ב-1951 חוקק חוק, האימהות המייסדות שלנו, חוק שווי מעמד האישה, אבל היה חסר משהו שעליו אנחנו מדברים היום: ייצוג נשים דווקא בוועדות שהממשלה מקימה.
מלי פולישוק בלוך: כשהוקמה ועדת שיינין לנושא כל כך אזרחי כמו תאונות דרכים אז, היו 16 גברים נורא מוכשרים, אף אישה אחת לא נמצאה בשום תחום שקשור בתחום האזרחי.
מלי פולישוק בלוך: אז הוספתי תיקון לחוק, סעיף 6(ג), שמדבר על חובה למנות נשים גם בוועדות שהממשלה ממנה.
מלי פולישוק בלוך: היום אנחנו כבר לא צריכים את החוק הזה, אבל מה שאנחנו כן צריכים זה את היישום של החוק.
מלי פולישוק בלוך: כאן זה התפקיד של הוועדה.
מלי פולישוק בלוך: היום אני באה אליכם בכובע של התנועה לטוהר המידות.
מלי פולישוק בלוך: מה שאנחנו דורשים זה מינהל תקין, דמוקרטיה, קיום החוק, וכל זה לא מתקיים, וזאת בדיוק הבעיה.
מלי פולישוק בלוך: אני לא יודעת אם חמוטל רוצה לדבר על זה, אבל אני אקדים ואומר, אתן לכם דוגמה איך אנחנו כנשים חושבות אחרת.
מלי פולישוק בלוך: אני לא אחזור על הדברים שאמרתם פה, כמה חשובה חשיבה נשית, לא מדברים על המוסר, ההגינות והכול, אבל החשיבה הנשית, הראייה הנשית.
מלי פולישוק בלוך: לקחנו נושא דווקא מדיני ביטחוני, ואחרי עבודה מאוד מעמיקה – כי כך נשים עובדות – אחרי שראיינו 50 מומחים ומומחיות, חלק מהן יושבות פה, הגשנו הצעת חוק לקבלת החלטות חלופות מדיניות.
מלי פולישוק בלוך: הראינו שבאופן שיטתי אפשר לשלב גם נשים בתהליכי קבלת ההחלטות, אבל גם בכלל, לנהל את התהליכים בצורה נכונה.
מלי פולישוק בלוך: אז אני לא נכנסת כרגע לסגנון של החוק ולתוכן שלו, אני רק מראה לכם מה זו חשיבה נשית.
מלי פולישוק בלוך: חשיבה נשית היא נכונה, היא רואה במבט רחב דברים שלצערי, גברים רואים אחרת, והחשיבה האחרת, הדרך הזאת, לא יכול להיות שהיא מודרת משולחן קבלת ההחלטות, פשוט לא ייתכן.
מלי פולישוק בלוך: לכן אני רוצה להציע לוועדה ברשותך, עודד, אתם כבר לא צריכים לחוקק, אתם צריכים ליישם, לדרוש יישום.
מלי פולישוק בלוך: הדרך לעשות את זה היא לוודא יישום – לחברי כנסת יש תהליכים, אנחנו רואים חברת כנסת מאוד רצינית, יפעת שאשא ביטון, שעושה את זה בצורה נהדרת ומצליחה לשנות.
מלי פולישוק בלוך: לחברי הכנסת יש כוח, לוועדות הכנסת שהייתי בהן יש כוח.
מלי פולישוק בלוך: אתם לא צריכים עוד חוק - - - לנו.
מלי פולישוק בלוך: העובדה היא שאנחנו שוב ושוב חוזרות הנה ודורשות את מה שמגיע לנו ולציבור כולו.
מלי פולישוק בלוך: אז צריכים לדאוג ליישום, צריך לפעול באסרטיביות, לא לוותר על שום דבר.
מלי פולישוק בלוך: עצה ידידותית: ראש המשלה רוצה רק עשרה אנשים בוועדת הקורונה?
מלי פולישוק בלוך: לגיטימי מאוד.
מלי פולישוק בלוך: אני חושבת שהרבה יותר רלוונטי – כי מה אומר החוק?
מלי פולישוק בלוך: החוק מדבר על נסיבות העניין.
מלי פולישוק בלוך: אני לא אחזור על מה שאתה אמרת, אדוני היושב-ראש, על נסיבות העניין, למה זה חשוב, אבל נסיבות העניין זה השרה לשוויון חברתי, כי יש לנו קהילות שונות ומגוונות שניזוקות מהקורונה, והשרה לאסטרטגיה, כי צריך חשיבה אסטרטגית.
מלי פולישוק בלוך: - - - הרבה יותר בנסיבות העניין - -
עודד פורר: וגם השרה לעלייה וקליטה.
מלי פולישוק בלוך: - - רלוונטיות משר המדע ושר החוץ.
מלי פולישוק בלוך: אז אפשר לדרוש, אפשר לשים את הדברים נקודתית - - -
עודד פורר: אני חייב שתי התייחסויות.
עודד פורר: אחת לגבי נושא השרים.
עודד פורר: כמעט כל שרה מהשרות בממשלה הן רלוונטיות – אם זו השרה לעלייה וקליטה, השרה לעניינים אסטרטגיים.
עודד פורר: אני חייב לומר, הרבה יותר משר החוץ, שכרגע זה בעיקר דרך הזום, אז אולי בגלל הזום.
עודד פורר: שר החוץ בעיקר דרך הזום.
עודד פורר: עוד דבר, אני לא רוצה להגיד מי חושב נכון או לא נכון, אני חושב – ופה אני מתחבר למה שאמרה חברת הכנסת פרומן – שכל הדעות צריכות להיות על השולחן.
עודד פורר: צריך להיות ייצוג של כל הדעות.
עודד פורר: זה לא אם גברים חושבים יותר נכון מנשים, או נשים חושבות יותר נכון מגברים.
עודד פורר: זה שצריכה להיות הפרספקטיבה של כלל החברה הישראלית, בוודאי של 51% מהאוכלוסייה.
עודד פורר: חברת הכנסת קטי שטרית, אני רואה שהצטרפת אלינו, ברוכה הבאה.
קטי קטרין שטרית: לא, אני במצב של הקשבה כרגע.
קטי קטרין שטרית: נדיר מאוד מבחינתי.
עודד פורר: חמוטל גורי.
עודד פורר: אחריך אני אבקש מניצן סניור.
חמוטל גורי: קודם כל, תודה רבה ליושב-הראש ולחברות הכנסת על הדיון החשוב הזה.
חמוטל גורי: אני חמוטל גורי, אני כאן בכובע ההתנדבותי שלי כרכזת שותפה של צוות 1325 ותנועת נשים עושות שלום.
חמוטל גורי: תנועת נשים עושות שלום היא תנועת שטח של נשים ממגוון קהילות בחברה הישראלית שפועלת לקדם חזון שיש בו שני חלקים – האחד הוא קידום הסכם מדיני הדדי ומכבד בין ישראל לבין הפלסטינים, תוך השתתפות פעילה של נשים לאורך כל תהליך המשא ומתן, עם דגש על ייצוג לנשים ממגוון הקהילות בחברה הישראלית.
חמוטל גורי: אחד ממקורות ההשראה שלנו, כפי שאמרה קודם עורכת הדין נטע לוי מ"איתך-מעכי" היא החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם, שתחגוג השנה בסתיו את יום ההולדת ה-20 שלה.
חמוטל גורי: בהשראת עבודה שנעשתה על ידי ארגוני נשים על נושא 1325 בבניית תוכנית הפעולה, אנחנו מתייחסות לנושא של נשים, שלום וביטחון במובן הרחב ביותר של המילה – ביטחון אישי, ביטחון פיזי, ביטחון אנושי, ביטחון כלכלי.
חמוטל גורי: כל הדברים האלה שהם מאוד רלוונטיים גם למשבר הנוכחי.
חמוטל גורי: אני באופן אישי את רוב הקריירה המקצועית שלי עשיתי בעולם ארגוני החברה האזרחית, וגם אנחנו בנשים עושות שלום, כתנועה שהיא חלק מהחברה הישראלית, אנחנו יודעות שתהליך טוב מניב החלטות טובות.
חמוטל גורי: תהליך טוב פירושו כמובן ייצוג שוויוני ומלא של כל בעלי ובעלות העניין.
חמוטל גורי: כפי שנאמר כאן רבות, אני לא רוצה לחזור על זה, אנחנו הנשים מהוות 50% מבעלי העניין.
חמוטל גורי: אז אי אפשר לקבל החלטות טובות כאשר הקולות, נקודות המבט, הידע המקצועי, החוכמה והניסיון של 50% מהאוכלוסייה לא מיוצגים במוקדי קבלת ההחלטות.
חמוטל גורי: מלי דיברה קודם על חוק חלופות מדיניות שתנועת נשים עושות שלום מקדמת, ואני חושבת שהוא דוגמה מצוינת – עצם התהליך של יצירת החוק וכתיבת הצעת החוק היה תהליך של מחקר מאוד מעמיק תוך הקשבה למגוון רחב מאוד של קולות, גם של נשים וגם של גברים.
חמוטל גורי: הרוח של הצעת החוק הזאת אומרת שכשאנחנו באים לקבל החלטות גורליות שיש להן השלכות מרחיקות לכת על חייה של האוכלוסייה על חייהם של האזרחים, חייב להיות תהליך של שקילת כל החלופות ובחירה בחלופות המיטביות.
חמוטל גורי: זה הכול.
עודד פורר: גברת ניצן סניור בבקשה.
ניצן סניור: שלום לכולן.
ניצן סניור: שומעות אותי?
ניצן סניור: שלום לכולן, שמי ניצן סניור, אני מייסדת של פוליטיקאיות צעירות, תוכנית שכבר הופכת לתנועה ארצית לקידום של נשים צעירות לפוליטיקה כנבחרות ציבור.
ניצן סניור: אני רוצה להגיד תודה רבה על ההשתתפות כאן, ותודה מיוחדת לתניה מפורום דבורה על היוזמה לקדם את הדיון, ולך, עודד, על הקבלה.
ניצן סניור: אני מפרגנת בפניך, אני מרגישה אתה באמת מחובר אלינו, וזה מאוד מעודד ומחזק.
אורלי פרומן: תודה לך, ניצן, על כל הפעילות הנרחבת שלך.
אורלי פרומן: יישר כוח.
ניצן סניור: אני אוהבת אתכם.
ניצן סניור: תודה.
ניצן סניור: זה מאוד מרגש וחשוב לנו מאוד להביא את הקול הצעיר, שתשמעו אותנו.
ניצן סניור: אני יודעת שאתן מקשיבות לנו ואתם מקשיבים לנו.
ניצן סניור: אני מרגישה את החיבוק הזה.
ניצן סניור: יש לנו כאן את רנטה, שתציג את עמדת פוליטיקאיות צעירות לגבי המסר הכול כך גרוע של מה שקורה.
ניצן סניור: אני אסיים באופטימיות שלי לפני שרנטה תדבר.
ניצן סניור: אני מבטיחה לכם שאנחנו נעשה הכול כדי ליצור ולבנות דור מנהיגות מצוינות, ערכיות, עם ניצוץ בעיניים, שיעשו את ישראל שווה יותר וטובה יותר לכולם ולכולן.
ניצן סניור: התמיכה של החברות כאן וגם של הוועדה היא מה שנותנת לנו את הכוח להמשיך ולעשות את הפעילות הזאת.
ניצן סניור: תודה רבה, ואני שומרת על אופטימיות תמיד.
רנטה קוטיקוב: שמי רנטה קוטיקוב, ואני סטודנטית בתואר שני ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת בר אילן, ובוגרת התוכנית הסטודנטיאלית פוליטיקאיות צעירות, שמשתתפת במספר אוניברסיטאות.
רנטה קוטיקוב: כל המטרה של התוכנית היא לקדם ולעודד נשים צעירות להיכנס לזירה הפוליטית ברמה המקומית וברמה הארצית.
רנטה קוטיקוב: כמו עוד בוגרות אחרות, כך גם אני חולמת ושואפת להשתלב במערך הציבורי מתוך תחושת שליחות אמיתית ואהבת הארץ.
רנטה קוטיקוב: כמו רבות אחרות, אנחנו כרגע מאמינות שאנחנו זקוקות יותר מאי פעם לנשים שיוצבו בחזית, שאליהן נוכל לשאת עיניים.
רנטה קוטיקוב: יכולתי לדבר המון, כמו שציינו, על החלטות ועל מדינות ולהשוות למדינות שנשים בהן מובילות, אבל אני לא חושבת שיש צורך להסביר מדוע חשוב שיהיו נשים, להסביר שלא חסרות נשים שיהיו מתאימות למשימה הזאת, אלא דווקא להעלות את המסר הבעייתי שהנושא הזה מעביר – לבוגרות התוכנית, לנשים צעירות, לכל אלה ששואפות וכרגע נמצאות בתחילת הקריירה שלהן.
רנטה קוטיקוב: אנחנו מרגישות שהיעדר הנוכחות הנשית מניחה לנו מקל בגלגלים במסר שאנחנו רוצות להנחיל, שיש צורך אמיתי בנשים שיהיו בקרב מקבלי ההחלטות, ושנשים ייצגו אותנו ויעמדו בחזית למען כל אותן נשים.
רנטה קוטיקוב: משחר ההיסטוריה אפשר לראות הרבה אנשים, סיפורים ודיוקנים על גברים שמובילים.
רנטה קוטיקוב: התמונות האלה לא רלוונטיות יותר במאה ה-21.
רנטה קוטיקוב: הגיע הזמן לדבר בתמונות אחרות ובמסר חדש.
רנטה קוטיקוב: הרי בסופו של דבר, משבר הקורונה יחלוף מן העולם, ומה שיקרה זה שיצטרכו לתת דין וחשבון על אופן ההנהגה, קבלת ההחלטות והאופן שבו אנחנו תפסנו מהי מנהיגות ראויה.
רנטה קוטיקוב: ראינו מה זה מלח הארץ, והמטרה והשאיפה שלנו הן שיהיו נשים וגברים שיעבדו ביחד כמקשה אחת, שיכולים וצריכים לנהל את המשבר הלאומי הזה.
רנטה קוטיקוב: אני חושבת שלמען הדור הזה, הדור הבא, וגם זה שאחריו, יש כאן פוטנציאל להעברת מסר גדול לכל אישה שרוצה לעמוד על הרגליים ולתרום מעצמה למדינה, שהמנהיגים שלנו לא שם כדי לשים רגליים אחת לשנייה בגלל אלמנטים מגדריים, אלא כי אנחנו יודעים שבשביל להצליח, אפשר לעבוד ביחד, וצריך לעבוד ביחד; כדי להעביר את המסר לפוליטיקאיות הבאות שרוצות להשפיע.
רנטה קוטיקוב: בנימה האישית הזאת אני רוצה להגיד שהמסר והתקווה היא שהמציאות הזאת תשתנה, שאנחנו נחיה במציאות ראויה יותר, שוויונית יותר, ונכונה יותר, ושהזיכרון הכואב הזה של הקורונה ייצרב בתמונה אחרת ואנחנו נראה נשים מובילות.
רנטה קוטיקוב: אני לא חושבת שהאור האדום הוא לנשים, האור האדום הוא להגיד לכולם: עד כאן, מעכשיו צריך לפעול אחרת.
עודד פורר: ד"ר עידית שפרן גיטלמן מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.
עודד פורר: אחריך – דפנה ארמוני.
עידית שפרן גיטלמן: תודה.
עידית שפרן גיטלמן: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה, אני מצטרפת אליהם.
עידית שפרן גיטלמן: רק להגיד שהעובדה שאנחנו עדיין צריכות להסביר למה השתתפות נשים חשובה היא מצערת.
עידית שפרן גיטלמן: אני רוצה להעלות שתי נקודות קצרות ולחזור לדברים של ראש הממשלה, שבין היתר, אמר שככה זה בפורומים ביטחוניים.
עידית שפרן גיטלמן: אז אני רוצה להגיד שתי הערות קצרות: א', כדאי לזכור שלא משנה כמה נכנה את המאבק בקורונה מלחמה, כמה נחפש רמטכ"ל הקורונה, משבר הקורונה הוא לא משבר ביטחוני.
עידית שפרן גיטלמן: הוא אולי משבר שקשור לביטחון לאומי, אבל צריך גם את זה להזכיר במדינה שבה - - -
עודד פורר: אגב, מה שצריך לעשות זה לתבוע מראש הממשלה ושר האוצר – אם המשבר הוא משבר ביטחוני, תפצו כמו במשבר ביטחוני, חוק מס רכוש, קרן הפיצויים.
עודד פורר: - - - פיצוי כפול.
עידית שפרן גיטלמן: יכול להיות, זה בשולי הדברים.
עידית שפרן גיטלמן: אני חושבת שהמאבקים הפוליטיים של - - -
קטי קטרין שטרית: אתה לא יכול, לא, אי אפשר.
קטי קטרין שטרית: אי אפשר, זה חייב לצאת לך מאיזה כיוון.
עודד פורר: קטי, או שזה ביטחוני או שזה לא.
עודד פורר: אי אפשר להגיד ביטחוני - - -
קטי קטרין שטרית: אני רואה את הסגנון.
עודד פורר: אי אפשר להגיד ביטחוני רק בצד אחד, בשני הצדדים.
קטי קטרין שטרית: אי אפשר להתאפק, נכון?
קטי קטרין שטרית: בואו נקיים דיון, זה נושא מאוד חשוב.
עודד פורר: זה חשוב, בגלל זה.
עידית שפרן גיטלמן: אני מזמינה אתכם לנהל דיון בשאלה למה הטרמינולוגיה היא צבאית, אני אשמח להשתתף, אבל לא זו הנקודה שלי.
עידית שפרן גיטלמן: הנקודה שלי אומרת שדווקא הדיון הזה, ודווקא הקורונה מספקת לנו הזדמנות להיזכר למה אנחנו נאבקות כל כך לשוויון מגדרי בצבא, ולהבין שכשאנחנו דורשות שוויון מגדרי בצבא, אנחנו בעצם דורשות את הזכות שאחר כך השם שלנו יישקל להשתתף בקבינט מצומצם.
עידית שפרן גיטלמן: אני רוצה להחזיר אתכם לפרויקט הפרויקטור.
עידית שפרן גיטלמן: מצעד השמות שעלה לא כלל ולו שם של אישה אחת, כי במדינה שבה הכול צבא, אז כשמחפשים אנשים שינהיגו וינהלו משברים, המקום הראשון שפונים אליו הוא לאלופים.
עידית שפרן גיטלמן: אנחנו כולנו יודעים שכדי להגיע להיות אלוף או אלופה בצבא – זה קרה פעם אחת – בדרך כלל הדרך עוברת דרך צמתים שהם או יותר מבצעיים, או לא משנה.
עידית שפרן גיטלמן: שוב, אני יכולה להצטרף ולהרחיב על כל הדברים שאמרו פה, אבל מכיוון שהשעה מאוחרת, אני לא אחזור עליהם.
עידית שפרן גיטלמן: אני חושבת שזו הזדמנות שלא כדאי לפספס אותה, וכרגע תלויה עתירה בנושא בפני בית המשפט.
עידית שפרן גיטלמן: כששואלים אותנו למה חשוב לנו דווקא שוויון בצבא, בין היתר – לא רק בגלל זה, אבל בין היתר – חשוב לנו השוויון בצבא בגלל שהמשמעות של שוויון בצבא אחר כך היא גם בשאלה כמה נשים משתתפות בוועדות כמו קבינט הקורונה.
עודד פורר: דפנה ארמוני.
עודד פורר: אחריך – ד"ר מזל שאול.
דפנה ארמוני: קודם כל, תודה על האפשרות לדבר.
דפנה ארמוני: אני דפנה ארמוני.
דפנה ארמוני: אנחנו במשמר המגדרי, ואנחנו פרלמנט נשים ישראליות מנהיגות, ואנחנו פועלות לקידום נשים, גם המשמר המגדרי וגם יש לנו משמר מגדרי בינלאומי, שאנחנו כבר שבע או שמונה שנים מקדמות את כל מה שאפשר שקשור לנשים.
דפנה ארמוני: אין ספק שצריך הרבה יותר הנהגה נשית.
דפנה ארמוני: אין מה לדבר.
דפנה ארמוני: בזמנו הצעתי חוק, ואתה, יושב-ראש הוועדה הנפלא, אתה באמת עושה עבודה נהדרת וכיף שאתה אתנו.
דפנה ארמוני: אני מאוד מאמינה בך ובעשייה שלך.
דפנה ארמוני: קודם כל, יש תחושה – אני לא יודעת להגדיר את זה – נשים עובדות יותר מהלב.
דפנה ארמוני: הרבה מהשכל, הרבה מאוד מהשכל, אבל המון מהלב.
דפנה ארמוני: אני חושבת שנשים מרגישות דברים, ולכן זה מאוד מאוד חשוב שיהיו יותר נשים בהנהגה.
דפנה ארמוני: יש תחושה כזאת שיש איזושהי עליונות גברית.
דפנה ארמוני: זה התחיל עם פרופ' סדצקי, יפעת שאשא ביטון.
דפנה ארמוני: אפילו עצם העובדה שליאת בן ארי זקוקה לכזאת הגנה זו הרגשה לא טובה.
דפנה ארמוני: נשים צריכות עזרה.
דפנה ארמוני: אני חושבת שמאוד חשוב שנשים – העובדות הסוציאליות, המורות, הגננות וכל הנשים ששומרות על הילדים, צריכות להיות בבית וצריך לייצר יותר הזדמנויות עבודה עבורן.
דפנה ארמוני: אולי אפשר ליצור חוק או מענק כלשהו לאישה שחייבת להישאר בבית לשמור על הילדים בתקופת הקורונה.
דפנה ארמוני: אולי איזשהו מענק עבורה כי היא בבית עובדת, והיא עובדת קשה סביב הילדים וסביב הבית.
דפנה ארמוני: ועוד דבר, הייתי שמחה אם אפשר היה לייצר הזדמנויות עבודה בזום מהבית לנשים כדי שהן תוכלנה גם לפרנס.
דפנה ארמוני: זה מה שרציתי.
עודד פורר: אני תיכף אבקש התייחסות מנציבות שירות המדינה, מי שנמצאת אתנו כאן, דווקא על הדבר האחרון שאמרת.
עודד פורר: אני רוצה לציין את החוק שהגשתי עוד בכנסת ה-20 בזכותך, של הכרה בהוצאות מטפלת.
עודד פורר: אני חושב שכל מי שנמצאת פה – קטי, את ממפלגת השלטון – אני חושב שזה נושא שהוא דרמטי ליכולת של נשים לצאת לעבודה.
עודד פורר: הכרה בהוצאת מטפלת לאישה - - -
קטי קטרין שטרית: אני הגשתי הצעת חוק כזו לגבי נשים עצמאיות.
עודד פורר: לאישה עצמאית, כן.
עודד פורר: אני אשמח אם נקדם את זה - -
קטי קטרין שטרית: הגשתי.
עודד פורר: - - כי זה אחד הנושאים שבעיני הוא אולי הכי חשוב.
עודד פורר: ד"ר מזל שאול, מנכ"לית עמותת כ"ן.
עודד פורר: אחריך – מיכל לזרוביץ' מנציבות שירות המדינה.
עודד פורר: אני אבקש את ההתייחסות של מיכל ספציפית גם על עבודה מהבית.
מזל שאול: צוהריים טובים לכולם.
מזל שאול: תודה על ההזדמנות להציג ולדבר.
מזל שאול: אני ד"ר מזל שאול, מנכ"לית עמותת כ"ן.
מזל שאול: אנחנו פועלות כבר 20 שנה להגדלת ייצוג במרחב הציבורי והפוליטי.
מזל שאול: יש פה שותפות רבות שאנחנו עובדות אתן כאן בשטח בשיתוף פעולה לקדם את הנושא, כולל מהפכת אוקטובר שעשינו ב-2018, שציינו אותה כאן בשיחה.
מזל שאול: אני חושבת שבהקשר הזה מאוד מאוד חשוב לי לשים כמה דגשים מעבר לדברים החשובים של אכיפת החקיקה, שזה ברור.
מזל שאול: החקיקות קיימות, פעלנו לא מעט במשך שנים כדי לקדם אותן ולהעביר אותן, ואנחנו רואות שזה רחוק מלהיות מיושם בעמדות מפתח.
מזל שאול: אם נתחבר לנושא של שקיפות, נורא חשוב להנגיש את המידע.
מזל שאול: כשאנחנו עשינו מחקר ב-2018, בבחירות, 80% מהנשאלים ענו שיש 60 ראשות רשויות.
מזל שאול: זאת אומרת, יש היעדר מידע גדול בציבור על הפער המגדרי שקיים במדינת ישראל.
מזל שאול: אנחנו, שאנחנו פועלות בתחומים, מאוד מודעות לזה, אבל הציבור לא מכיר בזה.
מזל שאול: אני בטוחה שאם הציבור יכיר בזה, הוא יהיה שותף מלא שלנו לעידוד של נשים שתתמודדנה על עמדות המפתח האלה.
מזל שאול: אני חייבת להגיד כמנכ"לית עמותה כבר שלוש שנים שאני מרגישה די לבד.
מזל שאול: אני מרגישה שהארגונים – אנחנו עושות ביחד עבודה משמעותית בשטח.
מזל שאול: אנחנו ארגוני השטח, אנחנו מחוברות לשטח ומכירות את השטח, ועובדות עם השטח ועובדות עם הנשים – מהצעירות, מחינוך מודע מגדר, מכל התחומים; פחות מרגישות את השותפות הממשלתית כדי לקדם את הנושא הזה.
מזל שאול: אנחנו חייבות להבין שחייבים להאיץ את התהליך הזה.
מזל שאול: אני מסכימה למה שתמר אמרה, אי אפשר כל הזמן לדבר בינינו ולפעול בינינו.
מזל שאול: חייבים לארגן איזושהי – אולי מתוך הוועדה הזאת, ועדה מצומצמת או רחבה, מה שנחליט, גם גברים, גם נשים, שתפעל לקידום הנושא הזה, גם של אכיפת החקיקה וגם האצת התהליך של השוויון המגדרי במרחב הציבורי והפוליטי, כי אי אפשר לחכות יותר.
מזל שאול: התחושה היא שאנחנו הולכים יותר אחורה מאשר קדימה.
מזל שאול: אז אני רוצה להדגיש את הנושא של ההאצה, ואני רוצה להדגיש את הנושא של האכיפה, ואני רוצה אפילו להציע בצעד יומרני – ותרשו לי להיות טיפה יומרנית – להקים ועדת קורונה מתוך הוועדה הזאת שתורכב מנשים.