GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר: הערותיכם חשובות ואני חוזר ואומר: זו בסך הכל תחילת הדרך, זה לא שסיימנו עכשיו את כל האירוע, אנחנו רק מתחילים את האירוע.
עודד פורר: אחרי הרבה מאוד שנים מתקנים את התקנות למניעת הטרדה מינית, הולכים ומרחיבים את הסל הזה לכיוון של גופי ספורט ואיגודי ספורט, ואני בטוח שגם באמצעות תיקוני החקיקה ובשיתוף פעולה עוד נעשה תיקונים נוספים.
עודד פורר: אני מעלה להצבעה את התקנות למניעת הטרדה מינית (חובות גוף ספורט), התשפ"א-2020, וכלל השינויים כפי שהועלו פה וסוכמו על-ידי היועצת המשפטית של הוועדה.
עודד פורר: בעד – הרוב
עודד פורר: נמנעים – אין
עודד פורר: התקנות אושרו פה אחד.
עודד פורר: תודה רבה לכולם.
מרב מיכאלי: אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות של הוועדה לקידום מעמד האישה ביום רביעי, 11 בנובמבר 2020, כ"ד בחשון התשפ"א.
מרב מיכאלי: בוקר טוב לכולן.
מרב מיכאלי: הישיבה הקרובה מוקדשת לסקירת דוח מחלקת המדינה האמריקאית שיוצא פעם בשנה, שבו ישראל עדין נמצאת בדירוג העליון של ההתמודדות שלה עם סחר בנשים ובבני אדם בכלל אבל עם זאת, עולות מהדוח בעיות לא פשוטות שמעלות חשש שאם ישראל לא תטפל בהן בהקדם, היא עלולה לרדת בדירוג.
מרב מיכאלי: אנחנו צריכות וצריכים לזכור שלא כל-כך מזמן, לפני סדר גודל של 15 שנים, ישראל הייתה בתחתית הדירוג, ונדרש מאמץ מאוד-מאוד גדול, שצריך להגיד שנעשה על-ידי מדינת ישראל, כדי להיאבק בסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.
מרב מיכאלי: המאמץ הזה נעשה גם בגלל האיום שנשקף מהדירוג הנמוך הזה שהיה, שבאמת היה מביא על ישראל סנקציות לא פשוטות.
מרב מיכאלי: העניין הוא שמהמעבר על הדוח כרגע, כמו שנשמע מיד, יש תחושה שהממשלות הרגישו שהן נחות על זרי הדפנה.
מרב מיכאלי: הן עלו לדירוג העליון, ישראל עלתה לדירוג העליון, אז אפשר לפרק ולפזר את כל הגופים והמאמצים שרוכזו לצורך העלייה הזאת בדירוג, וצריך לשים לב מאוד-מאוד שהדירוג העליון לא יסתיר מעינינו את הבעיות הקשות, גם בהתמודדות של ישראל עם סחר בנשים ובבני אדם אבל לא פחות מזה, ולזה צריך לשים לב, חברות וחברים: אנחנו מדברים על תופעות.
מרב מיכאלי: אנחנו מדברות ומדברים על מאבק בפשעים, ואנחנו מדברים על דירוג ואנחנו שואפים לדירוג יותר גבוה ואלה דברים מאוד חשובים אבל בסוף, יש שם בני ובנות אדם.
מרב מיכאלי: ולכל אחת ואחד מאלה שנסחרים ונסחרות מדובר בגיהנום עלי אדמות ממש.
מרב מיכאלי: מדובר בפרפור בין חיים ללא ממש חיים כל הזמן.
מרב מיכאלי: מדובר על מצב שאי אפשר להסתכל עליו רק בתמונת המקרו.
מרב מיכאלי: צריך להבין שיש פה הרבה מאוד מיקרו קטנים – קטנים בגודל בן ובת אדם שאמורות ואמורים להיות, ובטח לפי המסורת היהודית, כל אחד ואחת הוא עולם ומלואו.
מרב מיכאלי: לכן, באמת הגיע הזמן שנחזור וניתן את תשומת הלב הראויה, את המשאבים ואת המאמצים הנדרשים כדי שבמדינת ישראל לא יהיה סחר וכן, אלה שכבר איתרע מזלם ובאמת היו חשופים לפשעים האיומים האלה של סחר – שיקבלו במדינת ישראל את היחס הראוי, את ההצלה הנדרשת.
מרב מיכאלי: אני רוצה להתחיל, כמובן, ולשמוע מפי נציג השגרירות האמריקאית את הסקירה על הדוח שלהם.
מרב מיכאלי: (תרגום חופשי מאנגלית) אנחנו מאוד שמחים שהצטרפת אלינו, סגן הקנצלר הפוליטי.
מרב מיכאלי: אני מבינה שכרגע שזהו זמן חג עבורכם, ועדיין עשית את המאמץ בכדי להצטרף אלינו, אז אנחנו מעריכים את זה פי שתיים, תודה רבה לך על כך.
Curtis Ried: (תרגום חופשי מאנגלית) גברתי היושבת-ראש, תודה רבה.
Curtis Ried: אנחנו מאוד שמחים להצטרף למרות שזהו חג.
Curtis Ried: ראשית, ארצה להודות על שהזמנתם את שגרירות ארצות-הברית לקחת חלק בדיון החשוב בוועדה זו.
Curtis Ried: ארצות-הברית מחויבת להיאבק בסחר והברחות של בני אדם, והדוח של השנה הוא ה-20 מסוגו.
Curtis Ried: העובדה שאנחנו נפגשים פה היום דרך זום היא תזכורת להשפעותיו רחבות הידיים של מגפת ווירוס הקורונה.
Curtis Ried: זה חשוב להכיר בכך כבר בהתחלה, שקורבנותיהם של סחר ושינוע לא חוקי של בני אדם הם בין האוכלוסיות שנפגעו הכי הרבה כתוצאה מן המגפה.
Curtis Ried: אני רוצה להתחיל בציון הערכתנו על שיתוף הפעולה הקרוב והיעיל שיש בנינו לבין ממשלת
Curtis Ried: כם בכל הנוגע לסחר בבני אדם.
Curtis Ried: שיתוף פעולה זה התגלה כשותפות בנינו בכל הנוגע לעבודה בשדה זה, ואנחנו מרוצים מכובד המשקל והרצינות שבהן הרשויות הישראליות שקלו את ההמלצות השנתיות מהדוח שלנו.
Curtis Ried: התמודדותה של ישראל עם נושאים של סחר בבני אדם הובילה לדירוג הגבוה ביותר במדד (מדרגה 1) מזה תשע שנים.
Curtis Ried: זהו תוצר של מחויבותה של הכנסת והממשלה להתייחס לנושא הזה ועבודתם הקשה של בכירים, במיוחד במשרד החוץ ובמשרד המשפטים, כמו גם המשטרה הישראלית.
Curtis Ried: אני לא אחזור על תכני הדוח שלנו מפני שאני סבור שחלק
Curtis Ried: כם כבר בקיאים בממצאיו אבל אני אדגיש ששוב, ב-2019, ממשלת ישראל מצליחה למלא את המינימום הסטנדרטי שדרוש בכדי למגר את תופעת הסחר בבני האדם.
Curtis Ried: ממשלת ישראל ממשיכה להציג מאמץ רציני וממושך גם לאורך התקופה בה כתבנו את הדוחות, ולכן ישראל נשארת על מדרגה 1.
Curtis Ried: המאמצים המשמעותיים והבולטים של ישראל כוללים את הרשעתם של סוחרים ומבריחי בני אדם, זיהוים הנכון של קורבנות סחר בבני אדם, הפעלתם של מקלטים ומתקנים אחרים שמספקים הגנה לטווח קצר וארוך, סיפוקם של שירותים שיקומיים וסיפוקם של יותר מעקב ועזרה לקורבנות מאשר בשנים קודמות.
Curtis Ried: אמנם זה לא מוזכר בדוח של השנה הנוכחית מפני שההחלטה התבצעה לאחר התקופה בה אספנו מידע ליצירת הדוח, ואני רוצה לברך את החלטת בית המשפט העליון מה-23 באפריל 2020, לבטל את "חוק הפיקדון" שדרש ממהגרים חריגים כולל קורבנות של סחר בבני אדם, אמנם בקצב מופחת, להפקיד חלק ממשכורתם בממשלה עד שהם יעזבו את ישראל.
Curtis Ried: מאז שזה נכנס לחוק, נשארנו מודאגים שהחוק הזה יוביל ליותר מהגרים חריגים בסיכון להפוך לקורבנות של סחר בבני אדם בגלל העומס הכלכלי שזה עלול ליצור.
Curtis Ried: אנחנו ממשיכים לנטר את מאמציה של הממשלה להחזיר את הכספים שנאספו כך.
Curtis Ried: אנחנו מודאגים ממקרים נקודתיים שבהם המעסיקים אכן לקחו את סכום הכסף הזה אך נכשלו בלהפקיד אותו לממשלה.
Curtis Ried: למרות שהממשלה פוגשת את הדרישות המינימאליות למיגור של סחר, ישנן המלצות בתוך הדוח שלנו שמדגישות נקודות המעוררות דאגה כבר זמן ממושך.
Curtis Ried: בנושאים אלה אנחנו חושבים שהממשלה הישראלית צריכה למקד את תשומת ליבה לשיפורם של נהלים קיימים.
Curtis Ried: אני רוצה להדגיש את שלושת ההמלצות הבאות: 1.
Curtis Ried: יש להעלות באופן משמעותי את הכמות, ולשנות את הפיזור הארצי של עובדי ממשלה לרבות שוטרים, המורשים באופן רשמי לזהות סוחרים בבני אדם או קורבנות המופנים על-ידי גורמים לא ממשלתיים, וזאת בכדי לאפשר גישה משופרת לשירותי הגנה.
Curtis Ried: בעוד שאנחנו רואים את העבודה של המחלקה במשטרה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם, שהיא הסמכות היחידה שיכולה להכיר באדם כקורבן של סחר בבני אדם, יש לציין שהמחלקה מורכבת מאיש משטרה אחד בלבד, שהוא אחראי על כל המדינה.
Curtis Ried: אנחנו מאמינים שצורת התנהלות זו משפיעה לרעה על היעילות של הליכי זיהוי קורבנות.
Curtis Ried: אנחנו מבינים שסוכנות בין-משרדית, בהובלתה של משטרת ישראל, חושפת את המערכת הקיימת של זיהוי הקורבנות.
Curtis Ried: אנחנו מברכים על כל שינוי שקבוצה זו תציע, בכדי להפוך את המערכת ליעליה ופרו-אקטיבית יותר בזיהוי קורבנות, שכמובן קשורה לבריאותו ותנאיו של כל קורבן במהלך החקירה.
Curtis Ried: 2.
Curtis Ried: להגדיל באופן משמעותי את סדר גודל החקירות, התביעות והרשעות נגד סוחרים בבני אדם.
Curtis Ried: הרוב הגדול של קורבנות הסחר שזוהו בישראל הם קורבנות של תעשיית הסקס.
Curtis Ried: המספר של הקורבנות מתעשיית העבדות אמנם מזוהים ומצוינים מדי שנה אך אנו חוששים שנותרים קורבנות נוספים, במיוחד בשדות של חקלאות, סעד ועבודות בניין, במקומות עבודה שהינם לרוב מרוחקים או מבודדים.
Curtis Ried: אנחנו ממשיכים להמליץ על העלאה במספר של מדריכי עבודה שיהיו אחראים על עובדים זרים בישראל.
Curtis Ried: 3.
Curtis Ried: יש לסנן מהגרים חריגים מאפריקה בכדי להבטיח שקורבנות הסחר מהאוכלוסייה הזו לא יגיעו למצב שישתמשו בהם בצורה בלתי חוקית או יגרמו להם לעבור על החוק.
Curtis Ried: הסוחרים יכולים להכריח אותם לבצע פעולות בניגוד לחוק.
Curtis Ried: לדוגמא – הפרת חוקי הגירה.
Curtis Ried: מהגרים חריגים או בלתי-חוקיים מאפריקה, שבמקרים רבים מבקשים מקלט, הם הקבוצה הפגיעה ביותר בישראל לסחר בבני אדם.
Curtis Ried: אנחנו מודאגים במיוחד מהפגיעות שלהם במהלך מגפת הקורונה מפני שהם מתמודדים עם גישה נמוכה לשירותי בריאות הציבור, אך עם זאת זה ציבור עם שיעור תעסוקה של 90%.
Curtis Ried: אנחנו מעריכים את זה שלפני פחות מחודש, בוועדה הזאת, היה דיון על נסיבותיהן של 27 נשים אתיופיות שזוהו כקורבנות של סחר בבני אדם בישראל.
Curtis Ried: הקבוצה הזו היא דוגמא לאוכלוסייה שמדאיגה אותנו במיוחד, ואנחנו חוששים שהגירוש שלהם יהפוך אותם שוב לפגיעים במיוחד אל מול סחר בבני אדם.
Curtis Ried: אנחנו מאמינים שפנייה יזומה אל אוכלוסייה פגיעה כזו יכול לספק לקורבנות פוטנציאלים הגנה טובה יותר.
Curtis Ried: גברתי יושבת-הראש, אני רוצה גם לציין את העבודה הנפלאה של החברה האזרחית הישראלית, שמיוצגת על-ידי אלה שאינם חברי ממשלה ונמצאים אתנו פה היום.
Curtis Ried: הם מבצעים תפקיד משמעותי בהפנייתם של קורבנות אל הרשויות, ומספקים שירותים חיוניים ואוספים מידע שתורם גם לדוח של ממשלת ארצות-הברית ואחרים.
Curtis Ried: לסיום, אני רוצה להודות לך על ההזדמנות להציג את הדוח שלנו ועל הדבקות של הקהילה הזאת בסיוע לקורבנותיהם של הסחר בבני האדם.
Curtis Ried: תודה רבה.
מרב מיכאלי: תודה רבה לך, קרטיס.
מרב מיכאלי: אני יכולה לבקש ממך אולי להאיר את עיני הוועדה?
מרב מיכאלי: תוכל לתת דוגמאות של מדינות אחרות שאתם עובדים איתן בנושא הזה?
מרב מיכאלי: אילו אסטרטגיות בארצות אחרות אתה חושב שיכולות להיות נכונות לישראל?
מרב מיכאלי: האם ישנן הצלחות שאנו מפספסים?
מרב מיכאלי: תוכל לתת לנו סיפורי הצלחה על מקומות אחרים כדי שנלמד מהם?
Curtis Ried: בוודאי.
Curtis Ried: ארצה להתחיל עם הדוגמא הבאה: את יודעת, לכל מדינה יש את התשתית שלה לשירותים כמו משטרה.
Curtis Ried: בארצות-הברית יש מערכת פדרלית, שזו גישה לא ממורכזת.
Curtis Ried: בישראל יש גישה ממורכזת.
Curtis Ried: אני חושב שהרבה מההמלצות שציינו ביחס לזה הן שצריכים להיות יותר עובדי ממשלה שיהיו ראשונים לזהות קורבנות של סחר בבני אדם או ביחס לזה שצריכים להיות מדריכי עבודה מפני שקורבנות של סחר בסמים הם באזורים שיותר קשה להגיע אליהם.
Curtis Ried: אני חושב שהרבה מזה נובע למעשה מהמערכת המאוד ממורכזת כאן, וכמובן אינני טוען שזו מערכת גרועה.
Curtis Ried: אני פשוט חושב שבמידה ומתנהלים על פי גישה זו צריך להיות מאמץ נוסף כדי לוודא שהמשאבים שמוקצים יחולקו לכל היעדים הנחוצים באופן נכון.
Curtis Ried: לארצות אחרות יש את הבעיה ההפוכה, שבהן יש משטרה מאוד לוקאלית, שלא מתחברת כמו שצריך עם הדרג הלאומי.
Curtis Ried: אני חושב שהרבה מההמלצות שלנו אלכם בדוח נוגעות בנושא הזה של שיטה ממורכזת ביחס לפריפריות.
Curtis Ried: אני חושב שמתבצעת פה הרבה עבודה טובה, ואני חושב שהנושאים האלה נוגעים בממשלה ואני שמח לראות שההמלצות שלנו נלקחות ברצינות.
Curtis Ried: אבל, אני חושב שזה הדבר החשוב, להפוך את השירותים ואת הרשויות ליותר לוקאליות ונגישות.
מרב מיכאלי: תודה רבה קרטיס.
מרב מיכאלי: נמצאת אתנו מהשגרירות גם ענת בן-נון, שהיא מומחית פוליטית.
מרב מיכאלי: בוקר טוב לך ענת.
מרב מיכאלי: יש משהו שאת רוצה להוסיף בטרם נפנה לנציגות או נציגי הממשלה לקבל תשובות על הדברים האלה?
ענת בן-נון: אני חושבת שקרטיס באמת עבר על ההמלצות המרכזיות שלנו מטעם השגרירות, ובשלב הזה אין לנו מה להוסיף.
מרב מיכאלי: תודה רבה, בוקר טוב והישארי ואם יהיו לך הערות נוספות אז עשי סימן.
מרב מיכאלי: נתחיל ממשרד החוץ, מהתגובות.
מרב מיכאלי: יש לנו פה דברים קונקרטיים לברר אותם, אז הבה נתחיל בבקשה עם תגובתו של משרד החוץ.
מרב מיכאלי: עינת וייס, מנהלת מחלקת צפ"א?
מרב מיכאלי: מה זה צפ"א, האירי את עיננו.
עינת וייס: בוקר טוב ותודה על היוזמה הברוכה.
עינת וייס: צפ"א זה צפון-אמריקה.
עינת וייס: והמחלקה, זו מי שאחראית אצלנו על הממשל, קשרי הממשל, קשר עם השגרירות, ובין היתר על הדוחות השנתיים של מחלקת המדינה.
עינת וייס: לגבי הדוח הספציפי, שעליו אנחנו מדברים – כמה הערות שלנו: 1.
עינת וייס: באמת לברך על ההתקדמות המדהימה שנעשתה ב-15 השנים האחרונות – עליה שלנו למדרגה 1, שבמדרגה 1 באמת נמצאות כל המדינות שהיינו רוצים להשתייך אליהן ובהחלט, מקומנו במדרגה 1.
עינת וייס: את זה חשוב להדגיש.
עינת וייס: היו לך כמה הערות וכמה הערות של קרטיס, ואני מצטערת שאני מדברת בעברית, אני לא יודעת כמה הוא מבין ואין לי בעיה לעבור לאנגלית: אנחנו עומדים בקשר מאוד-מאוד הדוק עם השגרירות האמריקאית לאורך השנים על הדוח הזה ועל עוד שני דוחות שמחלקת המדינה מסרה.
עינת וייס: הדוחות האלה הם באמת סוג של אורים ותומים או איזה שהוא מצפן שמדינות אחרות מסתכלות עליו.
עינת וייס: לכן, מאוד חשוב לנו להיות תמיד ממוקמים במקום הכי גבוה.
עינת וייס: יש עבודה מאוד אינטנסיבית שעושים במשרד המשפטים.
עינת וייס: אנחנו כמובן בקשר אתם בנושאים האלה, והאופן שבו זה עובד זה שבכל שנה, לפני שמתחילים את כתיבת הדוח, אנחנו כבר יוצרים קשר עם השגרירות, והשגרירות גם מעבירה לנו את הציפיות ואת שאר הנושאים שהם היו רוצים שאנחנו נתמקד בהם בשנה הקרובה.
עינת וייס: ושוב, צריך לציין את זה: במדינות שנמצאות במדרגה 1 – אין מדינה שחפה מהערות.
עינת וייס: תמיד יש מקום להשתפר אבל אחד הדברים שאנחנו מרגישים זה שספציפית, אפשר להגיד אפילו על הדוח הזה, שהקפיצה והלקיחה בחשבון של ההערות שלהם היא משהו שהם מאוד מתייחסים אליו.
עינת וייס: אמר קרטיס, שהאופן שבו ארצות-הברית מנהלת את המקרים האלה הוא שונה מהאופן שלנו.
עינת וייס: זאת מדינה פדראלית, תפיסת העולם שלהם שונה ויש המון מקום אצלם לתפיסה של ההתנהלות הביזורית או השוני שבו הם מנהלים את הנושאים הוא אחר.
עינת וייס: זה לא אומר שאין להם הערות אבל אני יכולה להגיד מהסתכלות רוחבית שאין שנה שאין בה הערות כאלה ואחרות על איפה עוד צריך להשתפר אבל ככלל, למשל מה שהוא ציין על ההתקדמות בחקיקה רק בשנה האחרונה – זה משהו שהם מאוד-מאוד לוקחים בחשבון כי אין מדינה שחפה מזה ואין מדינה שמתקדמת מאוד מהר בהערות שלהם, ואצלנו התחושה ממה שאני מבינה מהשיחות זה שיש לנו אוזן מאוד קשבת ושההתקדמות שלנו היא באופן שיטתי.
עינת וייס: ולכן, התחושה שלי היא שגם אצלם, בחשיבה, זה שמקומנו הוא במדרגה 1, לא חף מביקורת אבל זה המקום, וזה בראיה הכוללת מבחינתנו.
עינת וייס: זאת באמת הזדמנות להגיד תודה על כל העבודה הטובה שנעשית.
עינת וייס: זה לא מאוד אופייני למדינת ישראל – על העבודה הבין-משרדית הטובה שנעשית וזהו.
עינת וייס: כל הכבוד על היוזמה הזאת, ונראה בשנה הקרובה איך ממשיכים להתקדם.
מרב מיכאלי: תודה רבה עינת.
מרב מיכאלי: אני לגמרי מבינה את נקודת המבט שלך, כמשרד החוץ, שאת גם מסתכלת איך מסתכלים עלינו מבחוץ – זה בעצם אותו מבט – איך אנחנו נראות ונראים החוצה אבל כמו שאמרתי, אני קוראת בין השורות, וכשפורקה היחידה המשטרתית, שהייתה דבר מאוד מרכזי במה שהביא להתקדמות המשמעותית, ולא זאת בלבד אלא שנותרה רק שוטרת אחת שיכולה לזהות קורבנות, וחוק הפיקדון הוא התקדמות שקרתה לא בזכות הממשלה אלא על אפה ועל חמתה של הממשלה בזכות בית המשפט העליון ולצערי, ממשלתנו ידועה כלא מצייתת להחלטות בתי המשפט בכלל ובית המשפט העליון בפרט, אז אני לוקחת את כל המחמאות בשמחה רבה אבל מה שמעניין אותי הוא שאנחנו נפעל באופן אפקטיבי כדי שבאמת, כמו שפתחתי ואמרתי – אני רוצה שכאן יהיו מינימום קורבנות וכן, הקורבנות שנמצאים יטופלו כראוי.
מרב מיכאלי: אני חושבת שגם יש אבחנה שעוד נראה אותה – ראשית, הייתה עבודה יותר טובה בתחום המניעה של הסחר בשלב ראשון.
מרב מיכאלי: אנחנו הרבה יותר חלשות וחלשים פה בטיפול לאורך זמן בקורבנות.
מרב מיכאלי: עכשיו בואו נשמע מכל שאר המשרדים בדיוק איפה ואיך זה עומד.
מרב מיכאלי: אני חושבת שקודם כל אבקש מדינה דומיניץ, מנהלת היחידה לסחר בבני אדם במשרד המשפטים, שגם מתאמת – לא בכדי היא המתאמת את כל המשרדים האלה.
מרב מיכאלי: בוקר טוב עורכת הדין דינה דומיניץ.
מרב מיכאלי: תני לי את תמונת המראה מאיפה שאת יושבת.
מרב מיכאלי: מה מצב הביצוע של אכיפת ביטול חוק הפיקדון והחזר הכספים, אם יש לכם בכלל תמונה כזאת?
מרב מיכאלי: מי בכלל בתוך ממשלת ישראל ממונה על ביצוע הדבר הזה ועל בדיקה שלו?
מרב מיכאלי: מה את יודעת או איפה את עומדת במשא ומתן מול המשטרה בהרחבה מחודשת של הכוח לזיהוי קורבנות?
מרב מיכאלי: מה מצב העניינים בתחומים שהם לא רק סחר בנשים וזנות אלא באמת בחקלאות ובסיעוד.
מרב מיכאלי: אנחנו יודעים שמחסור במפקחי עבודה הוא מחלה כרונית של ממשלות ישראל בשנים האחרונות, לא רק לענייני סחר אלא גם לענייני אכיפה של חוקי עבודה לישראליות וישראלים לכל דבר.
מרב מיכאלי: איפה אנחנו עומדים לגבי המנהג של להעניש מבקשי מקלט בעבירות הגירה כביכול, למרות שבמקרים רבים הם בוודאי עשויים ויכול להיות שצריכים לעמוד בקריטריונים של קורבנות סחר?
מרב מיכאלי: בבקשה, דינה.
דינה דומיניץ: גם אני מברכת על הדיון הזה.
דינה דומיניץ: אני חושבת שאולי יהיה הכי נכון טיפה לתאר את מה שהדוח קובע כי כל הסוגיות שהעלית מופיעות שם.
דינה דומיניץ: חשוב לציין שזה - -
מרב מיכאלי: לכן שאלתי.
דינה דומיניץ: חשוב לציין שזה דוח משנת 2019, ואנחנו בכל שנה גם מעבירים תגובה רשמית שלנו למחלקת המדינה האמריקאית, שהועברה זה לא מכבר, שבה אנחנו מתייחסים לכל אחת מההערות, ואני אשתדל באמת לתת את האינפוט למצב העדכני שאנחנו נמצאים בו היום כי הדוח משקף את תמונת המצב של השנה הזאת, ומאז בהחלט נעשתה הרבה מאוד עבודה בין-משרדית שבה נותחו המסקנות ונעשתה חשיבה מעמיקה על איך אנחנו יכולים באמת להטמיע את הביקורת ולשנות ולשפר.
דינה דומיניץ: אז הדוח מציין בהקשר של סחר למטרות עבדות ועבודות כפייה ועובדים זרים כמה דברים: עובדים זרים, בעיקר מדרום-מזרח אסיה, מזרח אירופה וברית-המועצות לשעבר וגם מהגדה המערבית ועזה – מהגרים לישראל על-מנת לעבוד בעבודה זמנית בענפים של בנייה, חקלאות וסיעוד.
דינה דומיניץ: חלק מהעובדים האלה, כפי שאנחנו יודעים, מנוצלים לעבודות כפייה.
דינה דומיניץ: בתחום הבניין – יש לנו מידע שחלק מהמעסיקים גובים בעיקר מהעובדים הפלסטינים עמלות חודשיות ותשלומים שלא כדין.
דינה דומיניץ: במקרים רבים הם מועברים מאחד לשני.
דינה דומיניץ: יש פגיעות רבה של העובדים האלה לעבודות כפייה.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים גם שבתקופת הקורונה לפחות, היה חשש להחזקה במסמכי הזהות של חלק מהפלסטינים כתנאי להיתרי הלינה – דבר שכמובן גם בניגוד לחוק וגם מגביר מאוד את הפגיעות שלהם לעבודת כפייה.
דינה דומיניץ: בתחום החקלאות – אנחנו מדברים בעיקר על עובדים מתאילנד.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים שיש תלונות לא מעטות על שעות עבודה ארוכות, בלי הפסקות וימי מנוחה, החזקת דרכונים לפעמים, קושי לעבור בין מעסיקים בגלל המגבלות ורישיונות העבודה.
דינה דומיניץ: חלק מסוחרי האדם בענף החקלאות מגייסים סטודנטים, כך כתוב בדוח, ממדינות מתפתחות.
דינה דומיניץ: מדובר בתכניות המשתלמים למיניהן, במטרה שייקחו חלק בתכניות הלימוד באשרות סטודנט אבל למעשה, כופים עליהם לעבוד בחקלאות בהגיעם, באופן שעוקף את ההסכמים הבי-לטראליים.
דינה דומיניץ: בתחום הסיעוד – אנחנו יודעים שרוב העובדים הן למעשה עובדות.
דינה דומיניץ: רוב גדול מאוד של נשים.
דינה דומיניץ: הן פגיעות במיוחד לעבודות כפייה בשל הבידוד בתוך בתי המגורים והיעדר הגנה במסגרת דיני עבודה.
דינה דומיניץ: משלמים עדין דמי תיווך מופרזים, יש חוזי עבודה פיקטיביים, שעות עבודה ארוכות, החזקת דרכונים, לפעמים אלימות פיזית, הטרדות ופגיעות מיניות, אי תשלום פיצויי מגורים, פיצויי פיטורים ומגורים לקויים ועוד.
דינה דומיניץ: בנוגע לאוכלוסיית מבקשי המקלט, מהגרי עבודה מאריתריאה וסודן – גם נקבע בדוח שהם פגיעים מאוד לסחר, גם למטרות זנות וגם למטרות עבודה בישראל, ואנחנו כמובן מכירים בזה.
דינה דומיניץ: דובר על חוק הפיקדון, כפי שציינת, גברתי היושבת-ראש – אכן הפיקדון שהיה מוטל על העובד, החלק של העובד בוטל בבג"ץ אבל נכון לשנת 2019 זה בהחלט היה אחד מהמישורים שארצות-הברית ראתה בהם ככלי שמגביר את הפגיעות של האוכלוסייה הזאת.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים, כמובן, שבתקופת הקורונה יש אחוזי אבטלה מאוד גבוהים וכולי, שבוודאי מגבירים את החשש ואנחנו רואים את זה בשטח – לסחר למטרות זנות וגם סחר למטרות עבודה.
דינה דומיניץ: צוין לגבי ילדים מהאוכלוסייה הבדואית בעיקר, שגם שם נצפית תופעה של עבודות כפייה – זו תופעה חמורה.
דינה דומיניץ: ילדים ישראלים וגם נשים ונערות פלסטיניות ובדואיות ישראליות וכן נשים זרות פגיעות מאוד לסחר למטרות ניצול מיני בישראל.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים שהשימוש העיקרי הוא באמצעות הסייבר והתשתית האינטרנטית של הגיוס.
דינה דומיניץ: דובר גם על פגיעות באמצעות נישואים כפויים.
דינה דומיניץ: לאחרונה ניתן פסק דין בבג"ץ שהתייחס לסיטואציה מעין זו.
דינה דומיניץ: וכן הוזכרו קבוצות של להט"בים, במיוחד האוכלוסייה הטרנסית, שנמצאים בסיכון מוגבר להתעללות וניצול, במיוחד מהקהילה הפלסטינית.
דינה דומיניץ: בנוסף, אנחנו יודעים שיש תופעה של סחר למטרות ניצול מיני בקרב האוכלוסייה של נשים, בעיקר מאריתריאה, שנאלצות לעסוק בזנות על-מנת לשרוד.
דינה דומיניץ: אז ביחס למה שאנחנו עושים בעניין הזה, ואני מציעה שכן נשמע בכל מה שנוגע לאכיפה ולצורך בהגברת כוח האדם והמשאבים שמוקדשים במשטרה גם לזיהוי וגם לחקירות והעמדות לדין – נשמע מהמשטרה ומהמשרד לביטחון פנים וגם מהפרקליטות.
דינה דומיניץ: אני כן רוצה להגיד שיש לנו תכנית לאומית חדשה, שעברה בהחלטת ממשלה בתחילת שנת 2019, ואנחנו עובדים באופן מאוד-מאוד אינטנסיבי באמצעות צוותי עבודה בין-משרדיים כדי לגבש תכנית ליישום התכנית הלאומית הזאת, ובעצם התכנית והצוותים מתמקדים בהרבה מאוד מהסוגיות שהעלית, כבוד יושבת-הראש, גם איך אנחנו מונעים סחר, גם איך אנחנו מביאים לזיהוי יותר גדול של קורבנות, איך אנחנו מגבשים יותר נכון את מודל הזיהוי, מנגנון הזיהוי.
דינה דומיניץ: איך אנחנו מגבירים את האכיפה כנגד העבריינים, וכמובן איך אנחנו מביאים הגנה יותר טובה על האוכלוסיות הפגיעות ועל הקורבנות שמזוהים.
דינה דומיניץ: כל הדברים האלה מצויים בתהליך.
דינה דומיניץ: אני מתנצלת שאני לא זוכרת את כל השאלות ואני לא בטוחה שעניתי על כולן אבל אני אשמח אם תזכירי לי שפספסתי משהו.
מרב מיכאלי: תודה על הסקירה.
מרב מיכאלי: אנחנו כמובן נשמע תכף גם מהמשרד לביטחון פנים, מהמשטרה ומרשות האוכלוסין והפרקליטות – כולם לשמחתי כאן אבל שאלות קונקרטיות: לעניין ביצוע הביטול של חוק הפיקדון – מי בממשלה אמור לאכוף את זה?
מרב מיכאלי: מי אמור לבדוק שזה אכן קורה שמחזירים להם את הכספים?
דינה דומיניץ: מנגנון הפיקדון הוא מנגנון משותף לרשות האוכלוסין וההגירה וגם למשרד העבודה.
דינה דומיניץ: בפועל, לרשות האוכלוסין וההגירה יש לדעתי אגף שניהל את ההפקדות של המעסיקים בקרן.
דינה דומיניץ: מה שקרה זה שאחרי פסק הדין בבג"ץ, יצאה הוראה מאוד מהירה של רשות האוכלוסין וההגירה, שכל הכספים שהצטברו בחלקים של העובדים יושבו להם, והם הקימו גם טופס מקוון מאוד פשוט ומאוד נגיש, שאפשר יהיה לקבל את הכספים דרכו בחזרה.
דינה דומיניץ: למיטב ידיעתי, באמת אלפי אנשים קיבלו סכומים מאוד-מאוד גדולים, כמובן שאלה כספים שלהם, שהצטברו בפיקדונות.
דינה דומיניץ: מה שקרה זה שרשות האוכלוסין שמה לב שיש אחוז מסוים של אנשים שלא הגיעו לדרוש את הכספים שלהם חזרה, וזו שאלה שמאוד מטרידה אותנו למה והאם אפשר לסייע.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים שגם הארגונים עבדו מאוד-מאוד קשה בכל החודשים האחרונים כדי לסייע לאנשים שהיו צריכים לפתוח חשבון בנק בשביל לקבל את הכספים חזרה, וזה גם היה אחד האלמנטים שכנראה הקשו אבל התופעה היותר חמורה שראינו היא שהיו עובדים שטענו שהפרישו, ויש להם גם תלושי משכורת שבהם רואים שהמעסיקים כן הפרישו מהם את הכספים האלה לפיקדון אבל בפועל, הכספים לא הגיעו לפיקדונות שנמצאים ברישומי רשות האוכלוסין וההגירה, וזאת סוגיה שהרשויות לא הצליחו למצוא דרך לעשות את זה משום שהעובד צריך לתבוע בתביעה אזרחית את המעסיק על זה.
דינה דומיניץ: מי שלקח את הכספים האלה שלא כדין – זו כמובן עשיית עושר ועוול נוראיים לעובדים הכל-כך חלשים האלה, וזה המעסיקים.
דינה דומיניץ: אנחנו יודעים מי הם המעסיקים.
דינה דומיניץ: קו לעובד – אני לא בטוחה שיש להם נציגות פה בדיון, אבל אני יודעת שארגון קו לעובד כן מרכז את המידע.
דינה דומיניץ: אני ניסיתי לחשוב על כל מיני דרכים איך אפשר לסייע לאנשים האלה לקבל את הכסף חזרה.
דינה דומיניץ: בשלב הזה, יצרתי קשר עם שני משרדי עורכי-דין מאוד גדולים, שמוכנים לקחת את זה באופן פרו-בונו.
דינה דומיניץ: קישרתי ביניהם לבין קו לעובד ואני מקווה שהם ייצגו את הקבוצה של כל העובדים האלה כנגד המעסיקים.
דינה דומיניץ: המדינה כמובן תוכל לשקול האם היא רוצה לתמוך בהליך בדרך של ידיד בית משפט או התייצבות יועץ אפילו אבל אנחנו עוד לא שם.
דינה דומיניץ: זה מה שאני יכולה להגיד בנושא הזה.
מרב מיכאלי: מאוד מעניין.
מרב מיכאלי: רשות ההגירה – עורכת הדין אורלי שמואל ומיכל יוספוף, שנמצאות בזום, אני כבר אומרת לכן שתכף כשאני אפנה אליכן, אני אבקש מכן אם יש לכן מספרים לגבי כמה קיבלו, כמה נשארו, כמה עם הבעיה הזאת שלא הפקידו להם כספים.
מרב מיכאלי: אז אם תוכלו לנסות להשיג את הנתונים האלה עד סוף הדיון, זה ממש יהיה חלום.
מרב מיכאלי: אני רק שמה כוכבית.
מרב מיכאלי: עורכת הדין דומיניץ, לפני שאני משחררת אותך, אני רוצה בבקשה להבין – את ציינת בעצמם שההחלטה על התכנית הרב-שנתית למאבק בתופעת הסחר התקבלה לפני כמעט שנתיים אבל התכנית עצמה עוד לא הוצגה.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, אני מבינה שוועדת המנכ"לים אמורה להתכנס ב-20 בחודש.
מרב מיכאלי: יש לנו צפי האם בתום הישיבה הזאת תפורסם התכנית כי היא גם לא פורסמה עדין וגם לא תוקצבה.
מרב מיכאלי: נכון שב"ברדק" התקציבי הכללי שמדינת ישראל למרבה השערורייה נתונה בו, זה לא הדבר היחידי אבל בכל זאת, תני לנו תמונה מה המרחק בין החלטת הממשלה לבין המציאות.
דינה דומיניץ: אני אבהיר: קודם כל, התכנית הלאומית כן פורסמה וכן עברה, והיא זו שהתקבלה בהחלטת הממשלה ב-2019, וחלק גדול ממנו כבר כן נמצא ואפילו יושם כבר.
דינה דומיניץ: למשל, אחת מההמלצות בתכנית הלאומית הייתה להפליל את צרכני הזנות כדי למנוע סחר לזנות, וזה בהחלט אחד מהדברים שכבר יושמו.
דינה דומיניץ: התכנית הלאומית עצמה היא תכנית רחבה, היא החזון של הממשלה לחמש השנים הקרובות – לאן אנחנו רוצים להגיע, והיעדים שם מאוד רחבים ומפורטים.
דינה דומיניץ: מה שהממשלה החליטה גם באותה החלטה הוא שיש צורך בתכנית יישום לגבי אותם יעדים שזקוקים בהם לתקציבים נוספים או לצעדים אופרטיביים שדורשים תקציב וכוח אדם נוסף כדי לממש אותם.
דינה דומיניץ: ולכן, העבודה שאנחנו עושים בשנתיים האחרונות היא לבנות תכנית יישום שתהיה באמת תכנית מתוקצבת ואופרטיבית, שבה אנחנו לקחנו את היעדים העיקריים מתוך התכנית הלאומית ואותם אנחנו פורטים להמלצות.
דינה דומיניץ: ב-30 בחודש אכן מתקיימת ועדת המנכ"לים.
דינה דומיניץ: ועדת המנכ"לים לא התכנסה תקופה ארוכה בגלל המצב של ממשלת המעבר והבחירות החוזרות והנשנות והיעדר תקציב מדינה שלא אפשר לנו להתקדם ברמה האופרטיבית אבל כן התקדמנו ברמה שהיא מאוד חשובה בעיניי והיא אורכת זמן, של הדיונים הבין-משרדיים ביחד, גם עם הארגונים שאנחנו משלבים אותם, חלקם משולבים בצוותים באופן אינהרנטי וחלקם מגיעים לסשנים בדיונים ספציפיים.
דינה דומיניץ: אנחנו באמת פורטים לפרוטות – למשל, יש לנו צוות אכיפה, שדן באמת בנושאים מאוד כבדים של איך לטייב את האכיפה, איך לשפר את האכיפה ולהביא לאכיפה יזומה, להביא לשיתוף פעולה בין כל זרועות האכיפה.
דינה דומיניץ: הרי זה לא רק המשטרה, זה גם רשות האוכלוסין שיש לה זרוע אכיפה, גם למשרד העבודה יש זרוע אכיפה וצריך להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם כדי להביא לזיהוי יותר גדול.
דינה דומיניץ: איך אנחנו בכלל מגבירים את הזיהוי?
דינה דומיניץ: כל הנושא של ראשית ראיה ומנגנון זיהוי הוא גם נושא מאוד כבד שנדון שם.
דינה דומיניץ: שימוש בכלים אלטרנטיביים וכולי.
דינה דומיניץ: ב-30 בחודש כל הצוותים יציגו בפני ועדת המנכ"לים את המלצות הביניים שלהם והכיוונים שהם הגיעו אליהם עד היום, וכבר רוב הצוותים כן מתגבשים על כיוונים קונקרטיים.