GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מימון: המחוקק הישראלי בעצם בחר באיזשהו מושג שהוא מושג גמיש, הוא לא נוקשה, כלומר, לא נקבעו מכסות לפי כמות מסוימת או לפי אחוזים מסוימים אלא באמת מדובר על ייצוג הולם בנסיבות העניין.
ענת מימון: המטרה היא באמת לקחת כל מקרה ונסיבותיו הוא.
ענת מימון: יתכנו מצבים שאין אפשרות למצוא מישהו בעל כישורים מתאימים או שמועמד אחר, הכישורים שלו עולים על פני מועמד אחר ולכן לא רצו לקבוע מכסה נוקשה.
ענת מימון: מה שכן, בסופו של דבר גם כשנאמר ייצוג הולם בנסיבות העניין, כמובן שצריך לעמוד באיזושהי מכסה של ייצוג הולם.
ענת מימון: יש חוזרים, יש פסיקה שכן מנסה לצקת תוכן לתוך זה ולקבוע אחוזים, וכמובן שלא מדובר באמת על 20% כמו שהמדד שלנו סימן את האדומות, אלא באמת אנחנו מתקרבים לרף יותר של ה-40%–50%.
עודד פורר: משה.
משה ברקת: טוב, זה המקרה הקלאסי שרוצים לעשות רגולציה מבוססת עקרונות ומייד מנסים להעביר את זה לכללים נוקשים.
משה ברקת: אני חושב שהיועצת המשפטית כאן הגדירה את התפיסה שלנו גם כן.
משה ברקת: צריך לראות את המצב ולהתאים אותו.
משה ברקת: בכוונה זה ברמת העיקרון.
משה ברקת: אנחנו אחר כך רואים האם צריך לבוא ולתת איזה שהם קווים מנחים, להגיד, בכל זאת התכוונו לטווח כזה ולא לטווח אחר וכו', אנחנו רואים מגמת שיפור, אנחנו נתמוך את המשך מגמת השיפור הזה ואם אנחנו נראה שמשהו לא חסר, נראה את ההתערבות שלנו בצורה יותר משמעותית.
משה ברקת: אנחנו בהחלט רואים שיפור מאוד דרמטי גם בדירקטוריונים.
משה ברקת: למשל, הזכרתם את הפניקס, אז רק עכשיו הפניקס צירפה מישהי סופר מוכשרת, הייתה מנהלת סיכונים בכלל.
משה ברקת: לקחו אותה בגלל היכולות שלה וזה פנטסטי.
משה ברקת: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים.
משה ברקת: איריס שטרק דיברה, מעניין שהיא לא הזכירה את זה.
משה ברקת: יש המון רואות חשבון במקצוע.
משה ברקת: הכשרה של רואת חשבון היא כזאת שיכולה להתאים מאוד לדירקטוריונים.
משה ברקת: אני בטוח שגם ענת וגם אני, ונדברנו על זה קודם, נוכל לתמוך תוכניות הכשרה שגם נשים מוכשרות לא יחששו.
משה ברקת: יש גם חשש לפעמים לבואו לשרת כדירקטור, בוודאי של חברה ציבורית.
משה ברקת: זה לא רק בונוסים והטבות.
משה ברקת: יש פה אחריות מאוד משמעותית.
עודד פורר: צריך לשים לב בהקשר הזה.
עודד פורר: הרי יש חובה לגבי הכשרה פיננסית ואז אוטומטית אתה מכוון.
עודד פורר: כשאנחנו מסתכלים עכשיו על כל הדירקטוריון, הוא צריך להיות כזה שהוא מכיל לא רק נשים עם הכשרה פיננסית לצורך הנישה הקיימת של הכשרה פיננסית, אלא אומר, בסדר, גם מעבר, בדיוק כמו שעשו גם בנושא של הדירקטוריונים החיצוניים.
עודד פורר: ענת פילצר סומך.
ענת פילצר סומך: שלום לכולם, אני באמת מברכת מכל הלב את הוועדה ואת כל הנוכחים פה על היוזמה שאיגוד החברות הציבוריות בהחלט נותן לה יד.
ענת פילצר סומך: אנחנו כבר לפני למעלה משנה הקמנו פורום נשים באיגוד ואפילו ניסינו לקדם מדד דומה ביוזמתנו, כי באמת אנחנו מתלכדים עם הרעיון שכאן הובע גם על ידי ענת גואטה, יו"רית הרשות וגם על ידי יו"ר הוועדה, שהמדד הוא מדד שמדבר בגזרים ולא במקלות.
ענת פילצר סומך: אנחנו חשבנו וידענו לאורך הרבה זמן שכל הרעיון כמובן של קידום נשים ושוויון מגדרי ותאגידים הוא רעיון חשוב שצריך לקדם אותו, חשוב לקדם אותו והערכים המוספים שלו ברורים לחלוטין.
ענת פילצר סומך: תמיד הדיון היה לגבי הדרך, האם הדרך היא לעשות את זה באמצעות רגולציה - - - , שהיו כמה משתתפות שתמכו בה או באמצעות עידוד של תמריצים חיוביים שזו הדרך שבסופו של דבר הוועדה בחרה בה ואני מברכת על כך, כי זו הדרך שגם האיגוד חושב שהיא הדרך הנכונה.
ענת פילצר סומך: בסופו של דבר אני יותר ממסכימה עם מה שנאמר פה על ידי ענת גואטה, וזה שיש חשש לארביטראז' רגולטורי, מה שאנחנו קוראים.
ענת פילצר סומך: בסופו של דבר אם החובות יוטלו רק על חברות ציבוריות, יש איזשהו חשש שתהיה הסתה מהסקטור שהוא הסקטור הציבורי לסקטור של הסקטור הפרטי, זאת אומרת, חברות תברחנה מהשוק הזה, ולא לשם אנחנו מכוונים.
ענת פילצר סומך: אנחנו מכוונים למקום שבו האימוץ של הסטנדרטים הראויים והחשובים האלה יעשו ממקום של בחירה, ממקום של הבנה בחשיבות של העיקרון הזה, ממקום של רצון להצטרף לתיאור חיובי ולא ממקומות אחרים.
ענת פילצר סומך: אני חושבת שמתוך הרעיון הזה חשוב לפתוח את המדד הזה בצורה אלקטיבית גם לחברות פרטיות, את המדד עצמו.
ענת פילצר סומך: חברה פרטית שמעוניינת להיכלל במדד ורוצה באופן התנדבותי לחשוף את הנתונים האלה, אני חושבת שאין שום מניעה לאפשר לה את זה.
ענת פילצר סומך: היו לנו מגעים גם מול שדולת הנשים וגם מול ויצו.
ענת פילצר סומך: אני חושבת שברמה הרוחבית זה רק יכול לקדם את הרעיון הזה.
ענת פילצר סומך: אנחנו נשמח בתור איגוד לתת את כל שיתוף הפעולה כדי לקדם את הרעיון ואת הפומביות שלו.
עודד פורר: כן מפנה את תשומת לב היועצת המשפטית לגבי הנושא של החלת חברות פרטיות.
עודד פורר: ברוב המדינות שבהן יש חובה בחקיקה על חברות ציבוריות, חקיקה בסגנון הזה, היא חלה רק על חברות ציבוריות, היא לא על חברות פרטיות.
עודד פורר: צריך גם את זה לקחת בחשבון, כשאני שב ואומר, אני חושב שהפתרון הנכון הוא, בוודאי בשלב הזה, השקיפות.
עודד פורר: אני מאוד אשמח לראות חברות שהן אדומות הופכות לירוקות ושהמדד הזה יוכיח את עצמו דווקא בשיפור הוולונטרי.
עודד פורר: עו"ד לימור חסין קליין מבזק.
לימור חסין קליין: בוקר טוב, קודם כל אני רוצה לברך גם את הוועדה, את הרעיון של הוועדה.
לימור חסין קליין: אני בבזק יועצת משפטית שאחראית על כל התחום של עולם יחסי העבודה והעובדים, ממונה על מניעת הטרדה מינית, ובטח ברמה האישית שלי אני מברכת על זה וגם בשם חברת בזק.
לימור חסין קליין: אני לא חושבת שאפשר לא להתחבר לכמעט כל דבר שנאמר פה על ידי מי שדיבר.
לימור חסין קליין: אני בעיקר מתחברת לעניין של שקיפות ואימוץ סטנדרטים.
לימור חסין קליין: הדרך הרגולטורית של תיקון החקיקה בעיקר בנושא של חברות ציבוריות שכרגע מחייבות לפחות דירקטורית אחת, היא תמיד דרך קיימת, אבל יש משהו דווקא בשקיפות ובאימוץ הסטנדרטים שנותן איזשהו מימד אחר שאנחנו מתחברים אליו, ואנחנו כמובן ניקח חלק בכל מה שצריך בהקשר הזה.
לימור חסין קליין: הרעיון מבורך.
לימור חסין קליין: אני חושבת שצריך לעשות יותר.
לימור חסין קליין: הזכירה פה, אני לא זוכרת מי, גם חקיקה חדשה שמדברת על איזושהי חשיפה של פערי שכר, אז כל הנושא הזה המגדרי, השיפור והניסיון לקדם את האישה בכלל בתוך חברות, במעמד שלה, הוא מבורך.
לימור חסין קליין: בתחילת דבריך אמרת שהשלב הבא יהיה גם בחינה של תפקידים בכירים ולאו דווקא רק בדירקטוריון.
לימור חסין קליין: אני חושבת שזה מבורך.
עודד פורר: את רוצה להגיב לגבי המיקום שלכם ברשימה?
עודד פורר: אתם במקום השלישי מהסוף.
עודד פורר: מתוך 11 דירקטורים, רק אחת אישה.
לימור חסין קליין: אנחנו תשעה דירקטורים ויש לנו באמת אישה אחת כפי שמחייב החוק.
עודד פורר: זה נוגד את כל מה שאמרת עד עכשיו.
עודד פורר: זה אומר שאולי עדיף חקיקה.
לימור חסין קליין: קודם כל אני אמרתי שחקיקה זה דרך.
לימור חסין קליין: זה נושא שבהחלט צריך לעלות לדיון ואני מבטיחה להעלות אותו ולדבר עליו.
לימור חסין קליין: זה לא ייגמר כאן בדבריי.
לימור חסין קליין: אני אסב את תשומת הלב של מי שצריך בהקשר הזה.
עודד פורר: אני אכניס את זה גם לסיכום אבל בכוונתי לפנות בכתב ליושבי-ראש כל החברות שמופיעות בדירוג, להסב את תשומת ליבם לנושא הזה.
עודד פורר: תודה, לימור.
לימור חסין קליין: אני בהחלט אעשה זאת גם.
לימור חסין קליין: תודה.
לימור חסין קליין: בהצלחה.
עודד פורר: אני רוצה לתת לשני דוברים אחרונים לפני שאנחנו מסכמים את הדיון.
עודד פורר: יהודית בן לוי.
יהודית בן לוי: קודם כל תודה רבה על הדיון הזה ועל המהלך באמת פורץ הדרך.
יהודית בן לוי: אני עוסקת הרבה מאוד שנים בקשר בין נשים ופיננסים ואני חושבת שכאן נעשה מהלך חשוב מאוד.
יהודית בן לוי: אני מנסה לראות אותו לאו דווקא מהזוויות שעד עכשיו דיברתם עליהן, אלא אני מנסה לראות מה זה עושה לאותן מנהלות בארגונים, בדרגים הנמוכים, לאותן נשים שבעצם על פי דוח מקינזי האחרון הסולם בעצם נשבר.
יהודית בן לוי: אצלן תקרת הזכוכית היא הרבה יותר נמוכה.
יהודית בן לוי: לדעתי המהלך הזה, יש לו מסר משדר מאוד מאוד חשוב גם להן, גם לנערות צעירות שהיום מנסות להסתכל קדימה, מה הסיכוי שלהן, מה המוביליות האפשרית שלהן, ולכן אני חושבת שבמהלך הזה הוא חשוב.
יהודית בן לוי: תודה רבה.
גלי עציון: שלום, קודם כל באמת אני מצטרפת לברכות.
גלי עציון: אם אתה זוכר, כבוד היושב-ראש, בשיחה הראשונה שלנו אמרתי לך שהדבר הראשון שצריך לעשות זה להתחיל להפעיל סמכויות שהן לא סמכויות חקיקה.
גלי עציון: אני לא לגמרי מסכימה עם כל הדוברות הקודמות.
גלי עציון: חקיקה זה חשוב, ואני מנהלת מחלקת ייעוץ וחקיקה בנעמת, אז יש לי כבוד לחקיקה, אבל מצד שני כשאנחנו רואים את ההיסטוריה של מדינת ישראל, מבחינה חקיקתית מצבנו לא רע ובכל זאת אין באמת אכיפה.
גלי עציון: מצד שני, אנחנו רואים איך הרבה חברות מאמצות לעצמן את העקרונות ואת הדירוגים של למשל אחריות תאגידית.
גלי עציון: שמענו קודם מבנק לאומי שיש להם ממונה על אחריות תאגידית והוא לא היחיד בזה, לכן אני חושבת שבהחלט זה נכון ללכת לשיטה של עידוד רגולציה עצמית וקידום שיטת הגזר ולא המקל, ויישר כוח ענק לוועדה.
עודד פורר: חברת הכנסת לשעבר, איילת נחמיאס ורבין, ביקשת להוסיף משהו.
איילת נחמיאס ורבין: כן, ממש בקצרה.
איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה לכל הדוברים ולך, חבר הכנסת פורר.
איילת נחמיאס ורבין: פשוט הייתה לי שיחה מאוד ארוכה עם יעל ארד שהיא היום צפויה, אני מקווה, להיות יושבת-ראש הוועד האולימפי.
איילת נחמיאס ורבין: דווקא אני לוקחת את הדוגמא של הספורט כי בספורט הייתה היעדרות מוחלטת של נשים, והם עשו שם תהליך של הפיכה על פיו, מוחלט, בכל איגודי הספורט.
איילת נחמיאס ורבין: חבר הכנסת פורר, היא סיפרה לי אתמול, זה מדהים, בחלק גדול מהאיגודים, יש שם 49% נשים דירקטוריות.
איילת נחמיאס ורבין: הם עשו קורסי דירקטורים ייעודים, יצרו רשימות של נשים מתאימות.
איילת נחמיאס ורבין: הם פשוט גילו שגם גברים מעולם לא עברו קורסי דירקטורים ומעולם לא עברו הכשרה, אז פתאום התחילו להכשיר גם דירקטורים.
איילת נחמיאס ורבין: כשאנחנו מדברים בתוך התהליך הזה גם על המדד וגם על נושא של חוקים שיחייבו את זה, בואו נסתכל גם על האופציות של השינוי שאנחנו יכולים לחולל באמת מהמקומות הרגולטוריים של ההשפעה שאנחנו יכולים להביא לעולם.
איילת נחמיאס ורבין: יש את הדבר הזה שנקרא מה המסר.
איילת נחמיאס ורבין: בעצם במהלך שאתה עשית הבוקר, זה התחלה של הדבר הזה.
איילת נחמיאס ורבין: אם בספורט אפשר היה לעשות את זה, אפשר לעשות את זה בחברות הציבוריות ובחברות המפוקחות.
עודד פורר: אני מודה לכל מי שלקח חלק בדיון.
עודד פורר: אני רוצה להודות שוב ליושבת-ראש רשות לניירות ערך ולממונה על שוק ההון והביטוח, גברת ענת גואטה וד"ר משה ברקת.
עודד פורר: אני באמת חושב שהתחלנו פה איזשהו תהליך.
עודד פורר: אני נוהג לא לעשות איזשהו דיון ולשחרר.
עודד פורר: אני מניח שלמדתם את זה אצלי.
עודד פורר: אנחנו בעניין הזה נבצע דיוני מעקב.
עודד פורר: בכוונתי להוציא מכתב ליושבי-ראש כל הדירקטוריונים בחברות הרלוונטיות.
עודד פורר: הוא יישלח עם העתקים כמובן אליכם, שבו נציג את המיקום של כל חברה וחברה ונבקש ממנה לקחת בחשבון את הנושא הזה, וימים יגידו.
עודד פורר: המבחן יהיה בדירוג הבא.
עודד פורר: המבחן יהיה אם אנחנו נתחיל לראות תזוזות בתחום הזה, ואולי הקריאה שצריכה לצאת מכאן היא לציבור גם המשקיעות וגם הצרכניות וגם משקיעים, אגב.
עודד פורר: בסוף הנתונים מראים שחברה מגוונת יותר, חברה שמשלבת יותר נשים בתפקידים בכירים, התשואה שלה גבוהה יותר, המניה שלה שווה יותר.
עודד פורר: אני מאמין שהתחלנו כאן דרך מאוד מאוד משמעותית בשבירת תקרת הזכוכית לתפקידים בכירים ושילוב נשים בכלל הסקטור, גם הפרטי.
עודד פורר: אמרתי את זה כשנכנסתי לתפקיד, מעבר לדיונים שהוועדה הזו עוסקת בהם הרבה, לצערי כי סדר-היום מכתיב את זה, שנוגעים באלימות במשפחה ונוגעים להטרדות מיניות ונוגעים למעשים מזעזעים שאנחנו עדים להם יותר מדי, אני חושב שאחד היעדים החשובים שלנו כחברה זה להצליח להביא לשילוב נשים בתפקידים בכירים, לשבור את תקרת הזכוכית.
עודד פורר: אני ישבתי פה בדיון ואני אומר לעצמי, לי יש שלוש בנות.
עודד פורר: מה הסיכוי שלהן בנתונים הקיימים להיות דירקטוריות לעומת אם היו לי שלושה בנים, והיעד שלנו לייצר להן, לילדות של היום את שוויון ההזדמנויות בעוד עשור.
תמר זנדברג: אני רוצה קודם כל להודות ליו"ר הקבוע של הוועדה לקידום מעמד האישה ח"כ עודד פורר גם על העבודה הקבועה, זה לא סוד שהייתה קצת ביקורת על המינוי שלו בהתחלה בתור גבר, אבל באמת החודשים הראשונים של הוועדה מוכיחים שיש כאן עבודה רצינית וחשובה בשיתוף חברות הכנסת, וגם אני רוצה להודות לו על ההירתמות להקמת הוועדה הזו, זו ועדת משנה חדשה שלא הייתה קודם, שבעצם יש לה תפקיד מאוד מאוד ממוקד.
תמר זנדברג: אנחנו נמצאים בעולם של מניעת אלימות במשפחה, של מניעת רצח נשים, תופעה חברתית אלימה שבעצם לוקחת את חייהן של לפחות עשר נשים בכל שנה לפחות בעשר השנים האחרונות.
תמר זנדברג: רשימת הקורבנות מתארכת ואנחנו עוקבות אחריה, זו תופעה שלא פוסחת על אף מגזר ועל אף אישה ומעמידה בסכנה את החיים של מאות ואולי אלפים של נשים בכל שנה ואני חייבת לומר בתקופה זו, בימים אלה, שהיא מסכנת יותר את החיים של הרבה יותר נשים בתקופת משבר ובתקופת הקורונה.
תמר זנדברג: מחרתיים, בדיוק כמעט בעוד 48 שעות מעכשיו אנחנו כולנו ניכנס לסגר קורונה ויהיו נשים שחייהן יעמדו בסכנה כפולה ומכופלת בזמן הזה, בזמן שכולנו נחגוג את החגים ונהיה בבית, מקום שאמור להיות הבטוח והמוגן ביותר, יש נשים שבדיוק אז ייכנסו לסכנה מיוחדת, סכנת אלימות, לסכנת פגיעה ואולי לסכנת אובדן חיים.
תמר זנדברג: לכן התופעה הקבועה הזאת שאנחנו אף פעם לא רוצות להניח לה, גם לא בסיגרה, היא בימים כאלה מקבלת משנה חשיבות ומשנה תוקף.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת קמה מצורך מאוד מאוד קונקרטי וענייני, אנחנו לא רוצים ולא רוצות לשוב ולדבר על חומרת התופעה, אנחנו יודעות שהיא חמורה.
תמר זנדברג: אנחנו לא רוצות לשוב ולדבר על הצורך לטפל בה ועל החיים של הנשים שכל אחת היא עולם ומלואו וכל אחת זה משפחה ומלואה, את כל זה אנחנו יודעות.
תמר זנדברג: מחאות ציבוריות יצאו לרחובות על כך, גיליונות על גיליונות של נאומים ושל גינויים מכאן עד הודעה חדשה.
תמר זנדברג: הוועדה הזאת קמה כדי לעשות שינוי קונקרטי וכדי לעקוב אחרי תכנית ממשלתית שכבר אושרה.
תמר זנדברג: המטרה שלנו היא מטרה צנועה, אבל היא זו שיכולה לטעמנו לעשות את ההבדל, והמטרה שלנו היא לעקוב אחר הביצוע של התכנית הממשלתית.
תמר זנדברג: כי לצערנו הרב תכניות ממשלתיות וגם הצעות החלטה והצעות מחליטים יש למכביר, הביצוע של חלקן הקטן מתקדם ובאמת מתוקצב וקורא ויוצא לפועל.
תמר זנדברג: אנחנו לא רוצים שההחלטה הזו, התכנית הממשלתית הזו תהפוך להיות אחת מהן, מהסיבה הפשוטה שזה עולה בחיי אדם ובחיי נשים.
תמר זנדברג: אנחנו רוצות שהתכנית הזאת תהיה כזו שמתוקצבת במלואה ושיוצאת לפועל ושאנחנו גם רואים את חיי האדם שהיא מצילה, כי זו פשוט תכנית להצלת חיים.
תמר זנדברג: לכן בחרנו להקדיש את הישיבה הראשונה לחתך לבדוק מה קורה, איפה נמצא הכסף, איפה נמצא התקציב ומה הם הצרכים ואיפה אנחנו נמצאים מבחינת ביצוע תקציבי.
תמר זנדברג: עוד רגע נתחיל עם איריס פלורנטין ממשרד הרווחה שהיא בעצם מרכזת, עומדת בראש הצוות הבין-משרדי ליישום התכנית הזו, אבל אנחנו ממש לפני לדעתי שבוע או שבועיים ערכנו כאן ישיבה במליאת הוועדה, לגבי המצב בתקופת הקורונה, המענים והמקלטים וכולי.
תמר זנדברג: את הישיבה הזו אני רוצה להקדיש למסגרת התקציבית של התכנית.
תמר זנדברג: אני אתחיל בישיבה – כבר לפני שלוש לפי דעתי – שערכנו בנושא הזה, התחלנו בעצם לשאול כמה כסף.
תמר זנדברג: עכשיו יש את אותו נאום ידוע ומפורסם שמספרים לנו שבשנת 2017 עברו 8 מיליון ואחר כך עוד 12 מיליון ואחר כך עוד 20 מיליון, והגענו לשנת 2020 עם כביכול 50 מיליון שזה כביכול המדרגה הראשונה המלאה של יישום התכנית.
תמר זנדברג: כאן נתקלנו במבוי סתום, מפני שלמעשה תכנית תוספתית, תכנית הדרגתית, תכנית חמש-שנתית כמו התכנית הזו, המשמעות של הדבר הזה היא שאחרי המדרגה הראשונה, עליה נוספת מדרגה נוספת ועליה נוספת מדרגה נוספת ועליה מדרגה נוספת עד המדרגה החמישית שזו בעצם ההפעלה המלאה של התכנית, ומשם רצים באופן מלא על טייס אוטומטי.
תמר זנדברג: זה נקרא תכנית חמש-שנתית.
תמר זנדברג: מה קורה בכל אחת מחמש השנים?
תמר זנדברג: בכל שנה נוספת קובייה, היום מדברים על קוביות בתקציבים.
תמר זנדברג: בכל שנה נוספת קובייה עד שבסוף המגדל הזה של חמש קוביות עומד ומשם הוא ממשיך ובתקווה אלה כל הצרכים.
תמר זנדברג: מה שקרה כאן בתכנית הזו, זה שבעצם אנחנו נתקענו בקובייה הראשונה, שגם אליה קצת התקשינו להגיע, עד היא התאספה משנת 2017 עד 2020 לקח שלוש שנים, זה בסדר, חבלי לידה, אבל הגענו לקובייה הראשונה וזהו.
תמר זנדברג: שם נעצרנו.
תמר זנדברג: זו בעצם נקודת המוצא שלנו לדיון, כי אנחנו רוצים קודם כל, א.
תמר זנדברג: לוודא, ולדעתי זה כבר הובטח בישיבה הקודמת, אבל לאשרר, שהקובייה הראשונה נמצאת בבסיס התקציב ואנחנו כאן כדי להתקדם לקובייה השנייה, ומה הזמן היותר טוב להתקדם לקובייה השנייה, בזמן שעובדים על תקציב 2021.
תמר זנדברג: הכנסת אישרה הארכה של 120 יום עד דצמבר לתקציב הבא, אגב, אנחנו עדיין לא יודעים אם הוא יהיה תקציב 2020 או תקציב 2021, אז יש לנו עוד הזדמנות להוסיף אפילו לתקציב 2020, אבל בוודאי ובוודאי ל-2021 וזאת כל המטרה שלנו.
תמר זנדברג: אז אני אומרת כבר מראש, לפני שאנחנו פונים לדוברים, ואיריס פלורנטין תהיה הדוברת הראשונה, אבל לפני שאנחנו עוברים לדוברים אני אומרת שזו מטרתנו כאן.
תמר זנדברג: אנחנו יודעים שיש 50 מיליון, יודעים שה-50 מיליון האלה בביצוע, אנחנו יודעים, ומקווים, ורוצים לשמוע שהביצוע ימשיך ולא יירד חס וחלילה, אבל אנחנו מסתכלים קדימה.
תמר זנדברג: לא ננוח על זרי הדפנה ונסתפק ב-50 האלה ונלך הביתה ונחשוב שעשינו את עבודתנו כי זה לא נכון.
תמר זנדברג: בעצם הדוברת הראשונה תתחיל, איריס פלורנטין, סמנכ"לית בכירה וראש מינהל שירותים אישיים וחברתיים במשרד הרווחה שגם עומדת בראש הוועדה הבין משרדית למניעת אלימות במשפחה.
תמר זנדברג: איריס בבקשה.
תמר זנדברג: אני אוסיף לפני שאיריס מתחילה, שנמצאות איתנו שתי חברות כנסת בזום בגלל בידודים וקורונה, הן יצטרפו בהמשך, ח"כ סונדוס סאלח וח"כ עאידה תומא סלימאן.
איריס פלורנטין: תודה רבה וצהריים טובים.
איריס פלורנטין: אני אתחיל בתקציב שאנחנו עובדים איתו מאוד באינטנסיביות והוא כולו מחולק.
איריס פלורנטין: אני אפרט את כל התקציב.
איריס פלורנטין: כל ה-50 מיליון נמצא בשטח והוא נמצא בתוך עבודה, כשכמובן אנחנו עובדים ביותר כי אנחנו עובדים בהבשלה שהיא איטית.
איריס פלורנטין: אז בואו נתחיל מה-5 מיליון שהוצאנו לסל מענים גמיש שנמצא כבר בקהילה, מיועד לנשים עם צרכים מידיים לקראת יציאה למקלט או נשים שנמצאות עם קשיים, זה יצא לשטח, אני משערת שכל הכסף ינוצל.
תמר זנדברג: זה חדש מהקורונה או שזה ללא קשר, שוטף?
איריס פלורנטין: כשאנחנו קיבלנו את ה-20 מיליון האחרונים בשנה הנוכחית, מה שהפך את הכסף המלא שצריך להיות בבסיס ל-50 מיליון, זה הפעולות שאנחנו הוצאנו.
איריס פלורנטין: מה שאני מפרטת כאן זה בעצם הפעולות שאנחנו הוצאנו בתוך ה-50 מיליון, וברור לי שאם תעשו חשבון פשוט אתם תראו שהפעולות הן הרבה יותר מ-50 מיליון, כי אנחנו עובדים ביותר מ-100% כי אנחנו לא בהבשלה מלאה.
איריס פלורנטין: אז כאמור, ה-5 מיליון יצאו לרשויות המקומיות כבר מזמן ליישום, דירות למורחקים – 4 דירות לגברים מורחקים, נמצאות כרגע בתהליך של מכרזים, יש לנו ארבע רשויות מקומיות שהסכימו להפעיל את זה ואנחנו כרגע יוצאים לדרך, אנחנו הוספנו לכל מרכז כזה גם 50,000 שקל להצטיידות, זה כסף חדש מתוך ה-10 מיליון החדשים שהוקצו לנו חד פעמי לפני כשבוע וחצי.
תמר זנדברג: לכמה מורחקים זה אמור לתת מענה?
תמר זנדברג: כמה מורחקים אמורים לשהות בדירות האלה?
איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על חמישה מורחקים בכל מבנה כזה, זה כ-20 מורחקים בכל נקודת זמן.
איריס פלורנטין: אני כבר אומרת פה שאם זה יצליח אנחנו נרחיב את זה.
תמר זנדברג: מאיזה כסף?
איריס פלורנטין: מהכסף של הוועדה.
איריס פלורנטין: כיסוי ורשימות המתנה, אנחנו הוצאנו לשטח כ-9 מיליון שקלים ל-60 יחידות חדשות, זה כבר מזמן בשטח, היחידות האלה נפתחות, וזה מוריד לנו את רשימות ההמתנה ביחידות הקיימות, מה שמאפשר ליותר אנשים לקבל טיפול, זה גם כבר מזמן בשטח.
איריס פלורנטין: הפעולה הבאה שעשינו זה תוספת עשרה עו"ס משטרה, בעצם מדובר על תכנית שהיא הקישור בין המשטרה לרשות המקומית, משימה מאוד חשובה, אנחנו עושים אותה עם המשרד לבטחון פנים והמשטרה, כל הזמן הרחבה עד שנגיע לתפוקה מלאה.
איריס פלורנטין: מקלטים לנשים מוכות – אנחנו נמצאים כרגע בתהליך של מכרזים לפתיחת שני המקלטים, מקלט למגזר הערבי ומקלט למגזר החרדי, אני מקווה שלפחות המקלט למגזר הערבי ישוחרר היום ונוכל להוציא אותו לדרך.
איריס פלורנטין: המקלט למגזר החרדי, כרגע קיבלנו אישור לאיזה שהוא מבנה שהם השיגו, אם הם יצליחו לקחת את המבנה, גם איתם אנחנו יוצאים לדרך.
איריס פלורנטין: מדובר על תכניות שלפחות לשלוש שנים.
איריס פלורנטין: תקציב לקמפיין – אנחנו נמצאים בסוף תהליך, אנחנו כבר בקריאייטיב להוציא את הקמפיין הזה לדרך, אני מאמינה שבשבוע הקרוב הוא יוכל לצאת לדרך גם בטלוויזיה וגם באינטרנט לכל הקהלים, אנחנו על התקציב של הקמפיין קיבלנו תוספת של גוגל של עוד 250,000 דולר שירחיב לנו את הקמפיין בדיגיטל.
איריס פלורנטין: הכשרות משרדיות – אנחנו כרגע עם ההכשרות שכבר בנויות, תקצבנו אותם ונתחיל לפתוח את ההכשרות כך שיאפשר לנו גם להדריך את האנשים וגם לעשות את ההכשרות ברמה הבין-משרדית.
איריס פלורנטין: אני כן רוצה לומר פה שאנחנו בתהליך מתקדם של להוציא תקציב של 600,000 שקל למשרד הבריאות וכ-2 מיליון שקלים למשרד החינוך לפעולות מניעה ועבודה מול קופות החולים.
איריס פלורנטין: כלי באיתור נשים בסיכון דיגיטלי, אנחנו כבר הוצאנו את הכלי, הכלי כבר עובד, אנחנו מפרסמים אותו החוצה כדי שישתמשו בו, אני רוצה להגיד שזה כבר נמצא באינטרנט, אנחנו עושים הפצה מאוד רחבה של זה, פורום מיכל סלע מפיץ את זה אצלה, קופת חולים מאוחדת כבר מתאימים את זה אליהם ויפרסמו את זה בפנים, אני מקווה שקופות החולים האחרות גם יעשו את זה.
איריס פלורנטין: קיבלתי אפילו פניה – לקטע היפה שבעניין – קיבלנו פניה מאפריקה להשתמש בכלי הזה אז זה נמצא ברשת, אנחנו נאפשר להם את זה להתאים גם שם, אז גם שם יש אלימות.
איריס פלורנטין: הטמעת מודל אבחון מסוכנות – אנחנו כרגע יוצאים לפיילוט של לנסות את זה ולהפיץ את זה, כך שבכל המסגרות אנחנו נשתמש בכלי.
איריס פלורנטין: איוש תקנים גברים אזרחים ותיקים ילדים, אני כבר יכולה להגיד שאנחנו לא רק מאיישים, איישנו כמעט את הכל, אנחנו גם נהיה בניצול כמעט מלא של הכסף, בהחלט עושים את העבודה.
איריס פלורנטין: ביום חמישי נציג מודל נוסף של עבודה עם גברים שמאפשר את העבודה הבין משרדית ואנחנו גם נתקצב את המודל הזה.
איריס פלורנטין: תגבור דוברי שפות – תגברנו כבר את השלוש שפות, אני עובדת על לתגבר לתיגרינית, זה גם יקרה בתקופה הקרובה.
איריס פלורנטין: תקציב גמיש להטסות – אני חושבת שראיתם א תזה בטלוויזיה, זה כל הזמן קורה.
איריס פלורנטין: אם יש אישה שצריך להטיס אותה, אנחנו עושים את זה, אנחנו כבר עובדים במצטבר על 12 נשים הללו שנמצאות בחו"ל, שתיים כבר עם מעטפת מאוד רחבה.
תמר זנדברג: להטיס לאן?
תמר זנדברג: למה הכוונה להטיס?
תמר זנדברג: איזה נשים זקוקות להטסה?
איריס פלורנטין: אנחנו מדברות על נשים שבסכנת חיים אמיתית, נשים שמסוגלות ומתאימות להיות מוטסות לחו"ל, מוכנות לעמוד בזה, זה אומר לא להיות בקשר עם המשפחה בארץ ולצאת עם זהות חדשה, אנחנו נותנים להם - - -
תמר זנדברג: אה, זה לא מבקשות מקלט או משהו כזה.
איריס פלורנטין: - - - שמלווה אותן, סל שיקום, אולפן, ואנחנו מחזיקות להן את היד עד שהן משולבות במדינות שהן נמצאות.
איריס פלורנטין: אני יכולה לפרט יותר על זה.
תמר זנדברג: רק שאלה אחת לגבי התיגרינית שאמרת, קודם כל, כל הכבוד על התרגום.
תמר זנדברג: נשים מבקשות מקלט יש להן מקומות במקלטים?
איריס פלורנטין: יש להן מקומות במקלטים מאז ומעולם, אין שום בעיה להפנות אותן.
איריס פלורנטין: נכון להבוקר אני גם אוציא תקצוב ליחידות האלימות במשפחה כדי שהן יוכלו לקבל תקצוב המשך ברשויות שבהן יש הרבה מאוד נשים.
איריס פלורנטין: התקציבנית שלי עובדת על תקצוב לרשויות על זה ואני מקווה שבשבוע הקרוב גם את זה נוכל להוציא לדרך.
תמר זנדברג: מה שעשינו זה בעצם מה שאנחנו יודעות לגבי אותם 50 מיליון מיוחלים שהגיעו סוף סוף.
תמר זנדברג: מה השלב הבא?
תמר זנדברג: מה מתוכנן לשנה הבאה?
איריס פלורנטין: אני משערת שבבקשות התקציב הבאות אנחנו נקבל יותר כספים ואז נוכל להרחיב את התכניות.
תמר זנדברג: מה השלב הבא בהרחבה?
תמר זנדברג: מה הפעימה הבאה?
איריס פלורנטין: אני רוצה להגיד שני דברים.
איריס פלורנטין: קודם כל מי שעושה חישוב של השורות רואה שאני עובדת על 70 מיליון, כך שברור שאנחנו יודעים, ואין לי את הכל פה אבל הפעימה הבאה מדברת קודם כל על לכסות את מה שאני עושה עכשיו אין לי מספיק כסף כרגע, שנית, לפתוח את התכנית המיוחדת לגברים שהם יצאו ובעצם ייקלטו לטיפול, והפעימה הבאה גם מדברת על לבדוק ולעשות מערך מתואם בין כל המשרדים להעברת מידע כדי שאוכל לעשות את הפעולה.
איריס פלורנטין: הפעימה הבאה גם מדברת על התאמת מקלטים לנשים עם ילדים, לנשים עם מצוקות אחרות, אנחנו כבר בונים את התכניות האלה.
איריס פלורנטין: יש לי פעימה הבאה, בנוסף לזה צריך להבין שכל מה שיש לי פה זה חלקי.
איריס פלורנטין: הפעימה הבאה מדברת, אם אני מדברת על 180 תקנים שבחוץ ועוד 60 שתקצבתי עכשיו, אני לא מכסה את כל הארץ.
איריס פלורנטין: הפעימה הבאה אומרת לכסות את כל התכניות, כך שיש לי תכניות מוכנות, ברגע שאני אקבל את הכסף בתקציב הבא, אני ישר יוצאת לדרך עם הכל.
איריס פלורנטין: אני מוכנה לצאת לדרך מחר בבוקר.
תמר זנדברג: א.
תמר זנדברג: מה זה לצאת לדרך.
תמר זנדברג: מה הנפח התקציבי של הפעימה הבאה כמו שאת רואה אותה, ודבר שני, מהי הבקשה שהעברתם לתקציב 2020 ו-2021 שלצערי אנחנו עוד לא יודעים אם הם יהיו לחוד או ביחד, אבל הם יהיו בקרוב.
איריס פלורנטין: מה שאני בעצם אומרת שאני מוכנה לפעימה הבאה.
תמר זנדברג: לא, את זה הבנו, אבל - - -
איריס פלורנטין: - - - לאוצר אנחנו כמובן מגישים את הדברים, ברגע שאני אדע מה אני אתוקצב בפעימות הבאות אני יכולה להרחיב, יש לי תכניות מגירה להכל.
תמר זנדברג: רגע, איריס תראי, את סמנכ"לית בכירה וגם לצורך העניין שלנו את עומדת בראש הוועדה הבין משרדית שאמורה לתכלל את כל התכנית הלאומית.
תמר זנדברג: זו תכנית לאומית שהיא מתוקף החלטת ממשלה.
תמר זנדברג: זה דבר מסיבי.
תמר זנדברג: כלומר את לא איזה פקידה פסיבית שיושבת ומחכה כמה כסף היא תקבל בזה, השאלה שלי היא הפוכה.
תמר זנדברג: מהי הדרישה שלך לקראת, הרי כל שר וכל מנכ"ל משרד שמכינים תקציב, מכין את התכניות, מה הוא מבקש.
תמר זנדברג: מהי הדרישה שלך לתקציב 2021, כי אני מדגישה שתקציב 2020 בעצם לא אושר, תקציב 2020 אמנם קיבלתם והגעתם ל-50 מיליון, אבל הגעתם מכל מיני דרכים וטלאים, וזה בסדר גמור, וטוב שהגענו לאותם 50 מיליון, אבל אני מזכירה לך שבתכנית המקורית ב-2020 את כבר היית אמורה להיות ב-200 מיליון.
איריס פלורנטין: אני אבהיר את הדברים.
איריס פלורנטין: התכנית הממשלתית אושרה בממשלה, אבל התכנית התקציבית היחידה שאושרה היא 50 מיליון וצריך לדעת את זה.
תמר זנדברג: אבל זה כבר קרה ב-2018, אנחנו היום כבר בסוף 2020 אבל עדיין עובדים על תקציב 2018.
תמר זנדברג: אז זה שקיבלת והצלחת לקבל זה מצוין, כי קיבלת את ה-50 מיליון וגם מצוין שאת עובדת על 70 מיליון, מעולה.
תמר זנדברג: אבל כשאת מכינה את התכנית שתחת אחריותך לשנת התקציב 2021, מהי הבקשה שלך שאת מניחה על השולחן לאוצר?
איריס פלורנטין: אני אעשה חישוב של כל התכניות מגירה שיש לי ואני אגיש אותה בתכנית התקציבית, כדי שנוכל להיות מתוקצבים יותר בפעימות הבאות.
תמר זנדברג: אבל כמה זה יהיה?
איריס פלורנטין: אני אעבור על התכניות וארשום את זה.
תמר זנדברג: אבל מתי זה יקרה?
תמר זנדברג: מה התהליך שלכם כרגע מול האוצר?
איריס פלורנטין: התהליך שלנו כרגע הוא בבקשות התקציביות לקראת 2021, להגיש בקשה תקציבית.
תמר זנדברג: מתי משרד הרווחה נמצא בתהליך הזה מול האוצר?
איריס פלורנטין: - - -אנחנו נידרש לעשות תכניות תקציביות אני אשים את התכנית על השולחן.
תמר זנדברג: כלומר אתם כרגע עדיין לא בדיאלוג מול משרד האוצר על תקציב 2021 בכלל?
תמר זנדברג: לא רק בתכנית הזאת, באופן כללי למשרד הרווחה?