GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי אמיר: שלום, צוהריים טובים, אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו ושלתחושתי לא היו מדויקים.
גלי אמיר: צריך לזכור שיש הפרדה ברורה בין סייעות שמועסקות על ידי מרכז השלטון המקומי, מיוצגות על ידי ההסתדרות הכללית החדשה, נהנות מהסכם קיבוצי, שכרן והעסקתן משולמים לפי ההסכם הקיבוצי.
גלי אמיר: תנאי השכר האלה כוללים 12 חודשי העסקה שהם חודשי העסקה רצופים.
עודד פורר: אין צורך לחזור על הדברים שכבר נאמרו כאן ואנחנו מכירים.
עודד פורר: אנחנו יודעים על תנאי הסייעות שנמצאות בהסכם הקיבוצי.
עודד פורר: אני ביקשתי ממך התייחסות לנושא מסוים.
עודד פורר: מדוע מבחינת משרד האוצר יש סייעות עד 14:00 וסייעות מ-14:00?
עודד פורר: במה שונה העבודה שלהן?
גלי אמיר: זה נובע ממה שכתוב בהסכמים הקיבוציים, שיום עבודה רגיל של סייעות הוא עד 14:00.
גלי אמיר: יש להן יום עבודה ארוך.
גלי אמיר: הן מקבלות תוספת בגין יום ארוך, תוספת הסכמית, ואז יום העבודה שלהן הוא אכן ארוך יותר.
גלי אמיר: זה תלוי ברשות המקומית, יש יום לימודים ארוך או אין יום לימודים ארוך.
גלי אמיר: מי שעובדת ביום לימודים ארוך זוכה לתוספת הסכמית מתאימה ותוספת שכר.
עודד פורר: זאת אומרת, מבחינת
עודד פורר: כם אתם חיים בשלום עם זה שבחלק נכבד מהרשויות המקומיות סייעת בשעה 14:00 מרוויחה פחות מהסייעת שעובדת עד 16:00.
גלי אמיר: זה תלוי ברשות המקומית.
עודד פורר: מה זאת אומרת תלוי ברשות המקומית?
עודד פורר: יש יום חינוך ארוך או אין יום חינוך ארוך?
גלי אמיר: אגף השכר והסכמי עבודה מטפל בהסכמי שכר.
גלי אמיר: הוא לא המעסיק.
גלי אמיר: אני לא יכולה לחייב רשות מקומית איך להתנהל.
גלי אמיר: היכן שיש יום חינוך ארוך, יום לימודים ארוך, הסייעת מקבלת תוספת בגין יום הלימודים הארוך.
גלי אמיר: יש תוספת הסכמית ייעודית לעניין.
גלי אמיר: זה המענה שהסכם שכר יכול לתת.
עודד פורר: ומה קורה עם מי שמחוץ להסכם השכר?
גלי אמיר: לרשות שאין, זה החלטה של הרשות.
עודד פורר: כמה סייעות יש מחוץ להסכם השכר?
גלי אמיר: אנחנו אחראים רק על מי שמוגדר - - - , שזה עולם השלטון המקומי כמעסיקי סייעות.
גלי אמיר: אנחנו לא מפקחים על כל המפעילים.
גלי אמיר: הם חוקית לא תחת הפיקוח שלנו.
עודד פורר: מי מפקח על המערכת הזאת מתחילתה ועד סופה?
עודד פורר: מי מתקצב אותה בסוף?
עודד פורר: יש מישהו שאחראי במדינת ישראל על הנושא הזה?
גלי אמיר: ככלל תקצוב, אני מניחה שזה תקצובים של משרד החינוך ואגף תקציבים.
גלי אמיר: אני לא עובדת של אגף התקציבים.
גלי אמיר: אני מאגף הסכמי השכר של השלטון המקומי ופה אני אתייחס ספציפית למי שההסכמים האלה חלים עליו.
גלי אמיר: לגבי עובדים שמועסקים במסגרות או אצל מעסיקים שהם לא מפוקחים על ידנו, אין לי ידיעה לגביהם.
עודד פורר: אני חייב לומר שזה בדיוק ממחיש את איך שהממשלה מתייחסת לנושא הזה.
עודד פורר: צריך לתת הסבר, ואני הייתי מציע אולי שהממשלה תיתן דף לילד שנכנס בגיל שלוש לגן הילדים ותגיד לו מי אחראי עליו מאיזה שעה עד איזה שעה.
עודד פורר: עד השעה 14:00 אחראי עליו האגף הזה במשרד החינוך, החל מהשעה 14:00 אחראי עליו האגף הזה במשרד העבודה.
עודד פורר: זריקת האחריות על מה שקורה בגילאים האלה היא בעיניי השערורייה הכי גדולה, ובראש ובראשונה אני בעניין זה פונה למשרד החינוך.
עודד פורר: חברים, ברור לכל בר-דעת שילדים בגילאים האלה נמצאים תחת האחריות של משרד החינוך, וגם אם זה היום לא מוגדר בצורה מסודרת, שר החינוך צריך לדרוש את זה ולפעול כדי שהדברים האלה יהיו תחת תחום אחריותו, כי מרגע שזה מפוזר בין כל התחומים, אנחנו רואים את מה שאנחנו רואים כאן, את הבלגאן, את הדריכה על אוכלוסיות מסוימות ואת העובדה שבסוף לילדים האלה מגיעות סייעות שמקבלות מעט מדי, עם הכשרה מוגבלת וגם עם תנאי סף כאלה שלא מאפשרים באמת לבחון מי נכנס בשערי גן הילדים.
עודד פורר: הוועדה פונה לממונה על השכר לקבוע שכר מינימום לסייעת, כזה שישקף את אופי העבודה באופן כללי הכולל גם שכר לסייעת שממשיכה לצהרון, גם אם היא לא תחת אותו הסדר.
עודד פורר: במקביל, הוועדה פונה למנכ"ל משרד החינוך ומבקשת ממנו להוביל את הגדרת המקצוע, כולל הכשרות.
עודד פורר: הגדרת מקצוע של סייעת הכולל לגבי סייעת, בין אם זה בגן הילדים עד השעה 14:00 ובין אם זה בגן הילדים, בצהרון מהשעה 14:00.
עודד פורר: בשני המקרים אני חושב שצריכה להיות פה הגדרת מקצוע שמי שיגדיר יהיה מנכ"ל משרד החינוך.
עודד פורר: אני אבקש לקבל את ההתייחסות של מנכ"ל משרד החינוך בדיון שאנחנו נקיים מייד לאחר החגים, ספציפית על הנושא הזה.
עודד פורר: שייקח בחשבון, אנחנו נזמן דיון על נושא הגדרת המקצוע של הסייעת ונבקש לשמוע את זה.
עודד פורר: אנחנו מבקשים מהממונה על השכר ומשרד החינוך להתאים את שעות העבודה של הסייעות והגננות.
עודד פורר: במה שעלה פה יש פער בין ההתאמה של שעות העבודה של סייעת ושעות העבודה של גננת, ומכך גם ישנו פער שמתבטא בסוף בשכר.
עודד פורר: בנוסף, אנחנו פונים לשר האוצר, לממונה על השכר ומנכ"ל משרד החינוך גם יחד, בדיון שאנחנו נקיים בחודש הבא, להציג לנו מתווה.
עודד פורר: גם בדיון הזה הם היו אמורים להציג מתווה וכמובן שאף אחד לא בא עם זה, אבל אנחנו נדרוש מתווה שכולל הכשרה, הדרכה, תהליך קידום ואופק לשכר.
עודד פורר: הדברים האלה צריכים להיות שלובים אלה באלה.
עודד פורר: גם סייעת, אפילו שתעבור את אותו קורס שהציגו לנו מהשלטון המקומי במהלך 20, 30, 40 שנות עבודתה, צריכה לעבור הכשרות מעת לעת.
עודד פורר: ההכשרות האלה צריכות להתבטא גם בשכר שלה ובעליית השכר שלה, כולל אופק קידום, אחרת גם נראה תחלופה גבוהה, גם נראה קושי לגייס כוח אדם וגם נראה שאנחנו בסוף נתקלים עם כוח אדם לא מתאים, לא מוכשר, שעוסק אולי בדבר החשוב ביותר, וזה המצב הקיים כרגע.
עודד פורר: כרגע הנושא הזה פרוץ לחלוטין ואני מניח אותו בסוף בסוף לפתחו של משרד החינוך.
עודד פורר: שם זה חונה.
עודד פורר: הוא זה שצריך להוביל ולרתום אליו את משרד האוצר איפה שצריך, את משרד העבודה איפה שצריך ואת משרד הפנים איפה שצריך.
עודד פורר: בוקר טוב לכולם ולכולן, אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי בנושא:
עודד פורר: היערכות הרשויות למתן מענה מותאם לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית לתקופת הסגר.
עודד פורר: בערב ראש השנה הלכה לעולמה השופטת רות ביידר גינסבורג שהייתה אחת מהמשפטניות המשפיעות בנושא שוויון בין המינים ושוויון מגדרי, הפסיקות שלה מלוות את המערכות המשפטיות השונות בעולם.
עודד פורר: אני חושב שהיא סימנה דרך להרבה מאוד נשים לאורך הדרך.
עודד פורר: דווקא בימים אלה שאנחנו רואים שמדינת ישראל מדירה נשים, אם זה מקבינט הקורונה.
עודד פורר: אם זה מצוותי מו"מ, אם זה בכלל ממוקדי קבלת החלטות, צריך לחזור ולהזכיר עד כמה ישנה חשיבות לתת את המקום לכל אחת ואחת, ולזכור אותה כדוגמה לפעילות למען שוויון בין המינים ושבירת תקרת זכוכית.
עודד פורר: יהי זכרה ברוך.
עודד פורר: הכותרת של הדיון היום מדברת על נפגעות ונפגעי תקיפה מינית בתקופת הסגר, אבל אי אפשר לעשות את זה בלי לצרף את נושא האלימות בתוך המשפחה, כי בסוף זה מכלול אחד.
עודד פורר: אנחנו מדברים על תקופה שבה הלחץ עולה.
עודד פורר: אין צל של ספק שאנחנו נראה עלייה בפניות למוקדי הסיוע, ראינו את זה בסגר הקודם.
עודד פורר: אנחנו מדברים על תקופה שבה הלחץ הכלכלי עוד יותר גדול ממה שהיה בסגר הקודם, אנשים כבר סוחבים איתם חצי שנה של לחץ ועומס נפשי וכלכלי.
עודד פורר: לא יכולה מדינת ישראל לצאת עם כאלו מגבלות על הציבור בלי לייצר את הבאפר שמספק את ההגנה הנאותה בנושאים האלה.
עודד פורר: אני חייב לציין את האירוע המצער שהיה במצפה רמון בסוף השבוע.
עודד פורר: קראתי הבוקר, לשמחתי, שהנפגעת התעוררה, שהיא בהכרה, שהיא מתקשרת.
עודד פורר: צריך לציין לשבח את אותו שכן שגילה ערנות אזרחית וממש הציל את חייה של אותה אישה.
עודד פורר: לולא הוא בשטח נראה שהיינו מדברים היום על עוד רצח בתוך המשפחה.
עודד פורר: האחריות למניעת האלימות במשפחה מוטלת על כולנו יחד.
עודד פורר: המשטרה זה כבר טיפול הקצה, אבל לפני זה יש את השכנים, יש את החברים, יש את המעגל הקרוב ואת המשפחה.
עודד פורר: אמנם כולנו צריכים לגלות את הערנות הזאת למה שנעשה סביבנו דווקא בתקופה הלא פשוטה הזאת, אבל זה מחייב גם את היערכות הממשלה והמדינה.
עודד פורר: אני אפתח דווקא עם המשרד לביטחון פנים.
עודד פורר: ב-12 באוגוסט השר לביטחון פנים פרסם את שמונת היעדים שלו לתקופת המלחמה בקורונה.
עודד פורר: מבין שמונת היעדים לא מצאתי, לצערי, את היעד של המלחמה באלימות במשפחה.
עודד פורר: היעד של מלחמה באלימות במשפחה מונח על שולחן הממשלה עוד מ-2017 כשקיבלו את התכנית הממשלתית למניעת אלימות במשפחה.
עודד פורר: אני מצפה מהמשרד להציב את הנושא הזה בראש סדר העדיפויות שלו, בטח עכשיו.
עודד פורר: אני אשמח לשמוע איך נערכו שם לטובת העניין הזה.
עודד פורר: סגן ניצב איילת אורנשטיין, רמ"ד נפגעי עבירה מהמשרד לביטחון פנים, בבקשה.
איילת אורנשטיין: המשטרה נערכת לתקופה הלא פשוטה הזאת לטיפול בעבירות של אלימות במשפחה ועבירות מין.
איילת אורנשטיין: הועברו דגשים לשטח במהלך החקירות ובמהלך הסיור בנוגע לתעדוף הטיפול בעבירות האלו.
עודד פורר: איזה דגשים העברתם לשטח?
איילת אורנשטיין: הקפדה על טיפול מיידי בכל התיקים; חוקרים כוננים בכל משמרת; עדכון שיתוף פעולה הדוק עם הרווחה, כולל קשר מיוחד עם נשים במסוכנות גבוהה; עריכת דיוני נוהל הטיוב באופן רציף יותר, אחת לשבועיים במקום אחת לחודש; קיום דיונים משותפים עם הרווחה לגבי כל אישה במסוכנות גבוהה; קשר טלפוני עם נשים בסיכון; ביקורי בית עם תעדוף של ביצועם על ידי הרווחה, בהתחשב בצורך למנוע הסלמה מעצם הביקור; המלצה למתלוננים ולמתלוננות להתקין אפליקציית 100 בנייד.
יוראי להב-הרצנו: האם הגברתם סיורים יזומים שאתם מקיימים במקומות שבהם יש מועדות ליותר מקרי אלימות?
איילת אורנשטיין: צריך להפנות את השאלה הזאת לסיור.
איילת אורנשטיין: אני יודעת שהועברו דגשים להגברת הקשב של הסיור, כולל הגברת הפיקוח והבקרה במערך הסיור על התיקים האלה.
יוראי להב-הרצנו: השאלה אם הן תוגברו.
יוראי להב-הרצנו: האם יש יותר יחידות סיור שעוסקות בזיהוי ומניעה של אלימות במשפחה?
איילת אורנשטיין: בעניין תגבור הכוחות צריך לפנות לגורמי הסיור.
עודד פורר: אני מבקש שבזמן הדיון תבקשי מהם התייחסות לעניין.
תהלה פרידמן: בסגר הראשון יצאו בקמפיין, שהיה בשבע שפות, בנוגע לאיך פונים ואל מי פונים במשטרה.
תהלה פרידמן: האם זה נעשה עוד פעם?
איילת אורנשטיין: יש קמפיין של הוועדה הבין משרדית למניעת אלימות שאנחנו חלק ממנה, וישנה עבודה על קמפיין המשך.
איילת אורנשטיין: אני רוצה לציין את התלונה המקוונת שגם למולה אנחנו נותנים תעדוף לטיפול בעבירות אלימות במשפחה ועבירות מין.
איילת אורנשטיין: אנחנו מבצעים בקרה יומית, גם ברמת המטה, על כל תלונה מקוונת שמוגשת יום-יום בעבירות האלו.
איזבל סרי לוי: כל השירותים שמשרד הרווחה מפעיל לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית, אם זה ילדים, בני נוער ובגירים, פועלים בהיקף מלא.
איזבל סרי לוי: אם יהיו מגבלות של הסגר, בידודים, דברים שימנעו מאנשים להגיע פיזית למענים הטיפוליים, האנשים יקבלו את הטיפול מרחוק.
איזבל סרי לוי: כל שמונת מרכזי ההגנה שמשרד הרווחה מפעיל בנושא של סיוע ראשוני, הערכה וחקירה של חשד לאלימות כלפי קטינים, כולם פועלים באופן מלא.
איזבל סרי לוי: גם מוקד 105 פועל.
איזבל סרי לוי: כל המענים הטיפוליים בקהילה של שירותי הרווחה לבגירים ימשיכו לפעול כתיקונם.
איזבל סרי לוי: יש למשרד הרווחה מספר מרכזים ברחבי הארץ שמטפלים בנושא של פגיעות מיניות בבעלי מוגבלויות.
איזבל סרי לוי: כולם פועלים בהיקף מלא.
איזבל סרי לוי: למיטב הבנתי, בהתאם להנחיות החדשות שהתקבלו בתחילת הסגר, מחלקות הרווחה וכל עובדי משרד הרווחה מוחרגים מעוצר היציאות לעבודה.
איזבל סרי לוי: אני מאמינה שהפעם המענה יהיה מלא, בניגוד לחוסרים שהיו בעבר שהתבטאו בכך שעובדים סוציאליים הושבתו מעבודתם ברשויות המקומיות ולא יכלו לפעול, לקבל את ההפניות ולהיות אקטיביים אל מול המשפחות שהיו זקוקות לעזרה.
מלי אורגד: כל תחום האלימות בכלל והאלימות במשפחה בפרט הוחרג מהתקנות.
מלי אורגד: השירות שאותו אני מנהלת הוא שירות שעובד באופן מלא בתקופה הזאת.
מלי אורגד: משרד הרווחה נערך להתמודדות בנושא של אלימות במשפחה ביתר שאת בסגר.
מלי אורגד: הרשויות יקבלו סל גמיש עבור נפגעות אלימות במשפחה.
מלי אורגד: הקצבנו לזה חמישה מיליון ₪.
עודד פורר: מה זה סל גמיש?
מלי אורגד: המטרה של סל גמיש לתת מענה מותאם אישית לנפגעות אלימות ולילדיהן על-מנת שייפרדו מבן הזוג שלהן.
מלי אורגד: אנחנו רוצים לסייע להן לעזוב את הבית.
מלי אורגד: משרד הרווחה מקצה סל עבור כל מיני צרכים שיש להן - לימודים עבור ילדים, צרכים רפואיים, עזרה בשכר דירה.
עודד פורר: זה סעיף תוספתי שנתתם לתקופת הסגר?
מלי אורגד: כן, לכל אישה שמעוניינת להיפרד מבן הזוג הפוגע וקשה לה מבחינה כלכלית לבצע את המשימה הזאת.
מלי אורגד: המשרד הקצה לרשויות המקומיות תקציב להלנה של גברים פוגעים, גברים שצריכים להיות מורחקים.
מלי אורגד: אנחנו פועלים לפתיחה של דירות ייעודיות כדי לאפשר לאותם גברים פוגעים טיפול ולשמור על הביטחון של הנפגעות.
מלי אורגד: יש דירה ראשונה שצפויה להיפתח במרכז הארץ.
מלי אורגד: התקציב הוקצה לפתיחה של עוד שלוש דירות כאלו.
מלי אורגד: עד אשר הדירות ייפתחו אנחנו מאפשרים תקציב להלנה של אותם גברים שצריכים להיות מורחקים.
מלי אורגד: כמובן שאותם גברים פוגעים אמורים להיות בקשר עם אנשי מקצוע, לעבור איזה שהוא תהליך טיפולי סביב אותה הטבה שאנחנו נותנים.
מלי אורגד: הדבר הנוסף הוא סביב המקלטים.
מלי אורגד: במהלך חודש מרץ, עם פרוץ הקורונה, פתחנו שני מקלטים חירומיים ומיידיים לאותן נשים.
מלי אורגד: בתקופה הזאת היה לחץ על אותן נשים נפגעות.
מלי אורגד: רצינו לאפשר עוד מקום כדי שהן תוכלנה להגיע אליו.
מלי אורגד: אנחנו כרגע עם דירת חירום.
מלי אורגד: אנחנו פועלים במקביל לפתיחה של שני מקלטים.
מלי אורגד: יצאנו בקול קורא מהיר כדי לפתוח את המקלטים.
מלי אורגד: כנראה שנפתח אחד באזור נצרת עבור המגזר הערבי ועבור המגזר הרגיל.
מלי אורגד: ממש בימים אלה נתנו תוספת של 300,000 ₪ לכל אחד מהמקלטים.
מלי אורגד: קו 118 תוגבר מתוך הערכה שגם הפעם יהיה גידול במספר הפניות על רקע של אלימות במשפחה.
מלי אורגד: לצד המוקד מופעל גם קו ייעודי לגברים, שהמספר שלו הוא 1218.
מלי אורגד: זה קו שמאפשר גם פנייה בהודעות טקסט.
מלי אורגד: אנחנו יודעים שהרבה פעמים אותן נשים נמצאות יחד עם הפוגע.
מלי אורגד: יש גם קו תמיכה לגברים נפגעים.
מלי אורגד: הצוותים המקצועיים שלנו פועלים ב-111 מרכזים אזוריים ברחבי הארץ.
מלי אורגד: הם הונחו לשמור על קשר יזום עם המטופלים, להמשיך לקיים את תכניות הטיפול באמצעים הדיגיטליים.
מלי אורגד: ממש בימים אלה אנחנו פועלים להקמה של עוד 59 מרכזים ויחידות עירוניות.
מלי אורגד: אנחנו רוצים להנגיש את הטיפול לכמה שיותר משפחות בפריסה ארצית.
מלי אורגד: פיתחנו עם הגורמים המקצועיים אפליקציה להערכת מסוכנות עצמית לנפגעות אלימות במשפחה ולנפגעים - "I RISK".
מלי אורגד: זאת אפליקציה ייחודית שעבדו עליה צוות אלימות במשפחה באופן מאוד-מאוד אינטנסיבי.
מלי אורגד: זאת אפליקציה שנמצאת ברשתות וכל אישה או אדם יכולים להיכנס, לענות על השאלות ולבחון ולבדוק האם הם נמצאים בסיכון או לא.
מלי אורגד: הם יכולים לעשות איזו שהיא הערכה עצמית.
יוראי להב-הרצנו: בסגר הראשון דווחנו על ידי ענבל חרמוני שחלק גדול מהעובדות הסוציאליות הוצאו לחל"ת.
עודד פורר: נאמר עכשיו שהן הוחרגו.
יוראי להב-הרצנו: לא דיברת על שני מענים חשובים שגם איילת רזין וגם אורית סוליציאנו מעלות במסמך הרקע לדיון שהועבר על ידי איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.
יוראי להב-הרצנו: דבר אחד, קיומם הרציף של טיפולים נפשיים הניתנים דרך קופות החולים תוך כדי הקורונה, והדבר השני, להתוות נוהל להפעלת מסגרות טיפול פסיכיאטריות שמספקות מענים לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
מלי אורגד: כל שירות טראומה ומשבר, שבתוכו כלולים הנושא של אלימות במשפחה, פגיעות מיניות של קטינים ובגירים, אובדן ושכול, כתות פוגעניות, הוחרג מלכתחילה, כולם עובדים באופן מלא.
מלי אורגד: אמנם כשיש סגר אנחנו נעשה את הטיפול באמצעים דיגיטליים, אבל עדיין המטופלים והמטופלות יקבלו את השירות הכי מיטבי שניתן.
מלי אורגד: בנוגע לאפליקציה - האפליקציה היא גם בשפה הערבית.
מלי אורגד: היא תהיה גם ברוסית ואנגלית.
מלי אורגד: בהמשך היא גם תהיה באמהרית.
מלי אורגד: איגוד מרכזי הסיוע נתנו תכנית מאוד יפה וארוכה לכמה וכמה משרדי ממשלה.
מלי אורגד: תחום הטיפולים הנפשיים נמצא במשרד הבריאות, אני לא אמונה לענות על זה.
מלי אורגד: מה שאני כן יכולה להגיד זה שאנחנו תומכים במרכזי הסיוע בוועדת תמיכות.
מלי אורגד: השנה ניתן תשעה מיליון ש"ח ל-12 מרכזי סיוע.
מלי אורגד: משרד הרווחה פיתח בארבע השנים האחרונות את תחום הטיפול בפגיעות המיניות באופן מאוד-מאוד רחב.
מלי אורגד: יש לנו 62 מרכזים ויחידות טיפול מרמת הגולן ועד אילת.
מלי אורגד: בנוסף, יש לנו הוסטל לנפגעות תקיפה מינית שנמצא במרכז הארץ.
מלי אורגד: בימים אלה נפתח הוסטל שיקומי ארוך טווח נוסף.
מלי אורגד: אנחנו עושים לא מעט בתחום הזה, אבל יש עוד הרבה מה לעשות.
סונדוס סאלח: למה לא להפוך את האפליקציה לקישור שמגיע לכל בית ובית, לכל טלפון וטלפון?
סונדוס סאלח: האם האפליקציה מתייחסת לפגיעות מיניות שמתבצעות דרך תכנים ברשתות, במיוחד כשאנחנו יודעים שכל הלימודים מתבצעים היום בזום, שרוב העבודה מתבצעת מרחוק?
סונדוס סאלח: האם יש פילוח לפי לאום, לפי אזור גיאוגרפי?
סונדוס סאלח: מה אתם עושים כשיש חשש שמישהי נפגעת מינית?
מלי אורגד: האפליקציה הזאת תגיע לכל אדם באשר הוא.
מלי אורגד: היא תהיה באתרים, היא תהיה כמעט בכל מקום.
עודד פורר: מתי היא תהיה?
מלי אורגד: ממש בימים הקרובים.
מלי אורגד: עכשיו סיימנו את העבודה עליה ואנחנו מתחילים להעביר אותה לאנשי המקצוע.
מלי אורגד: היא תהיה פתוחה בפני כל אחד.
מלי אורגד: זו לא אפליקציה למטופל כזה או אחר, זאת אפליקציה לכל אדם באשר הוא.
סונדוס סאלח: האם אני צריכה לפנות לאפליקציה?
מלי אורגד: את צריכה להיכנס לאפליקציה.
מלי אורגד: מספיק שאת כותבת בגוגל את המילה "נפגעתי" או את המילים "אלימות במשפחה" כדי שתגיעי ל-"I RISK".
סונדוס סאלח: יש נשים שחושבות שלהקליק או לפנות למשטרה מעלה את רמת הסיכון שלהן.
סונדוס סאלח: יש נשים ונפגעות מין שחוששות לפנות למשטרה.
סונדוס סאלח: למה זה לא מגיע כלינק בתוך הודעה לכל הטלפונים, לכל המשפחות?
סונדוס סאלח: למה אני צריכה להיכנס ולחפש?
סונדוס סאלח: למה שלא יהיה טיפול מניעתי שיזהה ויעזור לי?
מלי אורגד: אני מוכנה לבחון ולבדוק את הנושא הזה.
מלי אורגד: אני לא חושבת שזה אמור להגיע לכל טלפון וטלפון.
מלי אורגד: זה אמור להתפרסם לכל אדם באשר הוא.
מלי אורגד: כל אישה שרוצה לבדוק מה הן הזכויות שלה יכולה להגיע לזה.
סונדוס סאלח: כל אחד היום מקבל הודעה מביטוח לאומי: תכיר את הזכויות שלך אם תפנה למוסד.
סונדוס סאלח: לא יזיק אם גם אתם תשלחו הודעה לכל בית ובית.
מלי אורגד: אנחנו נבחן את כל הנושא.
מלי אורגד: אולי נשקול אס.
מלי אורגד: אם.
מלי אורגד: אס המוני.
מלי אורגד: אני בהחלט אעלה את זה בפני ראש המינהל שלנו שמנהלת את תחום האלימות במשפחה.
סונדוס סאלח: מה אתם עושים אחרי שאתם מעבדים את הנתונים?
מלי אורגד: אותה אישה מקבלת רשימה של אתרים שהיא יכולה לפנות אליהם.
מלי אורגד: אין טיפול תוך כדי שהיא ממלאת את השאלון.
מלי אורגד: יש לה רשימה למי לפנות כשהיא מבינה שהיא נמצאת במצוקה.
מלי אורגד: אנחנו לא יכולים לדעת שהיא זקוקה, אנחנו צריכים שהיא תפנה אלינו.
שרון רובינשטיין-צמח: הקשבתי לדברים של אדוני בתחילת הדיון לגבי אחד מהיעדים.
שרון רובינשטיין-צמח: אני בטוחה וסמוכה שהנושא של אלימות נגד נשים ופגיעות מיניות נמצא בראש מעייניו של השר והמשרד לביטחון פנים, גם אם זה לא אחד משמונה המטרות שהוא הציב.
שרון רובינשטיין-צמח: אני בהחלט אעביר את זה הלאה.
יעל שרר: הכנסתי 10 מילים כדי לחפש את השאלון בגוגל, אבל לצערי הוא עוד לא עלה לי.
עודד פורר: היא אמרה שזה יעלה בימים הקרובים.
יעל שרר: השאלון קיים, אפשר להגיע אליו אם מקישים את הכתובת.
יעל שרר: השאלון קיים און-ליין, פשוט לא ניתן למצוא אותו עם אף מילת חיפוש שהקשתי.
מלי אורגד: אנחנו עדיין עובדים על זה.
מלי אורגד: אני מקווה שברגע שזה יושלם יהיה הרבה יותר קל לאתר אותו.
יעל שרר: רציתי לדבר על טיפול חירום בפגיעה מינית.
יעל שרר: אני חייבת להגיד שזה נושא שמתגלגל כבר חודשים.
יעל שרר: אני רואה שמאוד-מאוד קשה למצוא כאן איזה שהוא תהליך סדור.
יעל שרר: קיבלנו באפריל הוראות של משרד הבריאות בקשר לפגיעה מינית אקוטית.
יעל שרר: בפגיעה מינית אקוטית בתוך סגר ובתוך בידודים יש משמעות קריטית להוציא נפגעות מהמקום, בין אם זה לבדיקות, בין אם זה למגורים חליפיים.
יעל שרר: טיפול אקוטי בבתי החולים ואיסוף ראיות - עד 72 שעות מהאירוע.
יעל שרר: אנחנו נתקלות בהרבה מאוד קשיים מול בתי החולים.
יעל שרר: למרות שיצאו נהלים של משרד הבריאות והוראות של משרד הבריאות, הם לא מקוימים.
יעל שרר: נאמר לנו שמענה און-ליין בבתי החולים זה משהו שהוא למקרים חריגים בלבד, שזה לפי שיקול דעת רופא.
יעל שרר: כשנפגעות פונות לבתי החולים הן לא יכולות לקבל על הקו מישהו שיכריע אם הן זכאיות לטיפול און-ליין או לא, זה סוג של מלכוד 22.
יעל שרר: גם הנושא של התרופות הוא בעייתי מאוד.
יעל שרר: התרופות למניעת איידס והתרופות למניעת מחלות מין, פחות מניעת הריון, לא נגישות בבתי המרקחת.
יעל שרר: אנחנו לא רואות שהצליחו להסדיר באופן מלא מתן תרופות על חשבון המדינה לנפגעות בתוך פרק זמן קצר מאוד שרק בו הן אמורות להיות יעילות.
יעל שרר: היו שלושה סבבי בדיקות לבתי החולים כדי לברר שהם אכן מקיימים את הנהלים של משרד הבריאות, אבל לצערי התוצאות לא היו טובות.
יעל שרר: אני אשמח לדעת איך פותרים את הסיפור הזה.
יעל שרר: אנחנו בסגר, מאוד-מאוד קשה כרגע להגיע לבתי חולים מכל מיני טעמים.
יעל שרר: האינטרס שלנו הוא לטפל בזה מוקדם.
עודד פורר: נאוה זילברשטיין, האם את יודעת להגיד לנו על היערכות השלטון המקומי בנוגע לדברים האלה בסגר?
נאוה זילברשטיין: אני לא יודעת על היערכות השלטון המקומי, אני יודעת להגיד על היערכות העיר שלנו.
נאוה זילברשטיין: אני מנהלת מרכז טיפול באלימות בחולון שבתוכו יש יחידה לנפגעי תקיפה מינית.
נאוה זילברשטיין: אנחנו עובדים רגיל.
נאוה זילברשטיין: אנחנו עובדים אמנם בקפסולות, אבל אנחנו נותנים שירות מלא.
נאוה זילברשטיין: כרגע השירות הוא פרונטאלי, אבל אנחנו גם ערוכים לתת טיפול באופן מקוון.
נאוה זילברשטיין: בסגר הקודם שמרנו על קשר טלפוני עם כל המטופלים שלנו וגם קיבלנו מקרי חירום, ממש הגיעו אלינו וטיפלנו בהם.
נאוה זילברשטיין: היום אנחנו ערוכים יותר טוב.
נאוה זילברשטיין: בימים אלה מתקינים את כל המערכת.
נאוה זילברשטיין: למטפלות של תקיפה מינית כבר יש מערכת מקוונת.
נאוה זילברשטיין: בימים אלה זה יושלם לכל העובדים שלנו.
נאוה זילברשטיין: אנחנו עובדים בעומס מאוד גדול.
עודד פורר: קיבלתם תוספת תקציב, את אותה תוספת שעליה דיבר משרד הרווחה?
נאוה זילברשטיין: קיבלנו את הסל הזה, הוא בימים אלה מועבר אלינו.
נאוה זילברשטיין: בערב החג טיפלנו במקרה חירום עד הרגע האחרון.
אורית סוליציאנו: זה טוב מאוד שהרשויות המקומיות והמערך הסוציאלי ימשיכו לפעול, אבל ראינו בסגר הקודם, פשוט מפניות שהגיעו ממרכזי הסיוע, איזה שהוא פער די בולט בין המטה לבין השטח.
אורית סוליציאנו: הגיעו אלינו כמה וכמה פניות מנפגעות על כך שהשירות הלוקאלי לא פועל.
אורית סוליציאנו: אנחנו עכשיו בסבב שני, יש הרבה יותר ניסיון, לכן חשוב לראות שהטיפולים הנפשיים שניתנים על יד מרכזי הרווחה שפזורים ברחבי הארץ ימשיכו להינתן.
אורית סוליציאנו: אם נשים וגברים שהם נפגעי אלימות מינית לא מקבלים טיפול סוציאלי, הם פשוט קורסים.
אורית סוליציאנו: עד עכשיו אנחנו מלוות מקרים של נשים שקרסו בסגר הקודם, הגיעו לאשפוזים.
אורית סוליציאנו: זה ממש קריטי שהטיפול הנפשי ימשיך להינתן, כי אנחנו לא יודעים כמה זמן זה יימשך.
אורית סוליציאנו: בקופות החולים יש אמנם פחות טיפולים, אבל חייבת להיות רגולציה על ידי המשרד.
אורית סוליציאנו: משרד הבריאות חייב, וזה לא קרה בפעם הקודמת, שתהיה רגולציה על המערכת הפסיכיאטרית.
אורית סוליציאנו: בסגר הקודם בתי חולים פסיכיאטריים נאלצו לסגור מחלקות ייעודיות, פשוט נשים נפלטו והיו שקופות מן העין.
אורית סוליציאנו: כשפנינו למשרד הבריאות, ראש מערך שירותי בריאות הנפש ענתה לנו שהיא סומכת על כל בית חולים שיפקח על מה שקורה.
אורית סוליציאנו: אין ספק שמנהלי בתי חולים פסיכיאטריים יודעים את העבודה שלהם, אבל חייבת להיות רגולציה מערכתית, כי האוכלוסייה הזאת בסיכון להידרדרות נפשית, בסיכון לאובדנות.
אורית סוליציאנו: חייבים פיקוח כולל על העניין, חייבים לראות שהשירותים האלה של מיטות ייעודיות ומחלקות ייעודיות לנפגעי ונפגעות אלימות מינית ימשיכו להינתן.
אורית סוליציאנו: עכשיו לגבי המשרד לביטחון פנים.
אורית סוליציאנו: אנחנו יודעים על המענה המקוון.
אורית סוליציאנו: מקרה של אלימות מינית הוא לא כמו מקרה של פריצת רכב.
אורית סוליציאנו: אם את נפגעת אלימות מינית ואת צריכה לכתוב באופן מקוון מה קרה לך, עצם הכתיבה הזאת יכולה לשבש לך אחר כך את המשך ההליך.
אורית סוליציאנו: יש הבדל גדול בין פנייה בכתב על עבירות אחרות לבין פנייה על עבירות של אלימות מינית.
אורית סוליציאנו: אם אישה מעוניינת להתלונן על פגיעה בתוך המשפחה, על אונס, צריך שישלחו אליה בימי הסגר שוטר שייקח את המענה פנים אל פנים.
אורית סוליציאנו: השוטר יוכל לברר באופן ספציפי למה היא התכוונה כשהיא אמרה שהיא עברה הטרדה מינית.
אורית סוליציאנו: כשיודעים שיש בית בסיכון, כשיודעים שיש תלונות, חייבים שיהיו סיורים בבתים האלה.
אורית סוליציאנו: כשעזבתי היום את הבית והבת שלי הייתה בזום, חשבתי על מצבם של ילדים בסיכון בתקופה הזאת.
אורית סוליציאנו: או שהם ידועים מראש כילדים בסיכון, או שהם עוברים פגיעות בתוך הבית ואף אחד לא יודע.
אורית סוליציאנו: היות ואנחנו לא יודעים כמה זה יימשך, חייב משרד החינוך לתת איזו שהיא הדרכה והנחיה להורים.
אורית סוליציאנו: הוא צריך לקיים קשר, לדעת לעבור על התלמידים בכיתה, לראות, להתעניין בשלומם בצורה ספציפית ופרטנית, לעקוב ספציפית אחרי אותה אוכלוסייה שמראש ידועה בסיכון.
אורית סוליציאנו: בית שיש בו משבר, אפילו משבר של גירושין, יכול לגרום להידרדרות של ילדים.
אורית סוליציאנו: בסגר הקודם המעקב הזה לא קרה, לפחות ממה שאנחנו ראינו.
אורית סוליציאנו: כמובן שזאת סיטואציה מאוד מורכבת ולא פשוטה למורים, אבל תשומת לב של מורה, של איזה שהוא גורם חיצוני שרואה משהו, יכול מאוד לעזור ולתת לילד או לילדה אוזן קשבת והצלה.
אורית סוליציאנו: אני מבקשת שמשרד החינוך ייתן את דעתו על הדבר הזה.
אורית סוליציאנו: אני מבקשת שיהיו הנחיות סדורות לגבי מה הם תמרורי האזהרה ומה צריך לעשות.
זוהר סהר: כל המרכזים האקוטיים, בניגוד לסגר הקודם, פתוחים, ניתן לקבל מענה 24/7.
סונדוס סאלח: אני מתוך הבידוד חושבת יותר מתמיד על הנשים שנמצאות בסגר לבד או בסגר עם גבר אלים בתוך הבית.
סונדוס סאלח: אני בספק אם המשטרה יכולה לתת מענה כמו שצריך לנשים האלו.
סונדוס סאלח: למה אין תגבור לעובדות הסוציאליות שעובדות ביישובים השונים?
סונדוס סאלח: למה אין פנייה יזומה לנשים שנמצאות בתוך הבתים שלהן?
סונדוס סאלח: תדמיינו לעצמכם את הסיטואציות הקשות.
סונדוס סאלח: אנחנו עדיין מחכים שהקורבן ירים טלפון, יפנה לאתרים, ימלא שאלון, יחכה למישהו שיחזור אליו.
סונדוס סאלח: זה לא טיפול, זה לזרוק את האחריות מצד אחד לצד שני.
סונדוס סאלח: משרד הבריאות מדבר כל הזמן על בריאות הגוף כאילו אין לנו נפש, כאילו הנפש לא נפגעת בתוך המשבר הגדול הזה.
סונדוס סאלח: למה לא מסבירים לאנשים על פגיעות נפשיות?
סונדוס סאלח: למה אין התייחסות לפגיעות נפשיות ולפגיעות מיניות מתוך משרד הבריאות?
סונדוס סאלח: אנחנו משאירים את הקורבן בשטח לבד.
סונדוס סאלח: אני דורשת לעשות מיפוי מחדש.
סונדוס סאלח: למה הוא לא נעשה מהסגר הקודם?
סונדוס סאלח: אי אפשר להמשיך יותר לעבוד רק עם משפחות ועם נשים מוכרות למשרד העבודה והרווחה, צריך היום מיפוי חדש בכל יישוב ויישוב.
איריס בן יעקב: אנחנו במשרד החינוך הוצאנו הנחיות לצוותי החינוך על איתור וזיהוי ילדים מרחוק.
איריס בן יעקב: הוצאנו את זה בכל מיני דרכים.
איריס בן יעקב: הוצאנו מסמך באתר "לומדים בביטחון", שזה אתר מיוחד שהוקם בתקופה הזאת, בתקופת הקורונה.
איריס בן יעקב: עשינו גם הרצאה מצולמת שמיועדת ליועצים החינוכיים ולצוותים החינוכיים על איתור וזיהוי ילדים בסיכון גם בלמידה מרחוק.
איריס בן יעקב: בנוסף, יצאה הנחיה לכל עובדי החינוך ליצור קשר עם הילדים, לעבור על רשימת הנוכחות, לבדוק מה שלומו של כל ילד וילד.
איריס בן יעקב: מיפינו את האוכלוסייה לשניים.