GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאנה מגד: במצבים הרגילים, בענייני שחרור מינהלי ושחרור ממאסר, הנפגע כבר במועד כניסת האסיר למעצר מקבל את כל המועדים - - -
תהלה פרידמן: הקשר ניתק.
עידו אבגר: אם אפשר לנצל את ההפוגה כדי לשאול שאלה.
עידו אבגר: למיטב הבנתנו מהמשטרה נמסר לנו, עת כתבנו את המסמך, שתאריך השחרור המינהלי לא מופיע במערכת מנע.
עידו אבגר: בעצם מראש לא ידוע לנפגעת העבירה מתי האסיר צפוי להשתחרר.
עידו אבגר: כפי שצוין כאן, כאשר השחרור מתבצע בפועל, ההודעה מגיעה אחרי השחרור בפועל.
עידו אבגר: הייתי שמח לשמוע לפחות התייחסות לעניין הכנסת תאריך השחרור המינהלי למערכת כך שלפחות התאריך יהיה ידוע מראש כי בפועל במרבית המקרים זה תאריך השחרור בפועל והוא התאריך החשוב.
תהלה פרידמן: שאלה נוספת.
תהלה פרידמן: אני מבינה שהמידע הוא רק בעברית ובנוסף יש כאן איזו הנחה של אוריינות טכנולוגית.
איילת אורנשטיין: אני רוצה להדגיש שההודעה לנפגע או לנפגעת הם לא באמצעות מערכת מנע.
איילת אורנשטיין: הודעה על השחרור היא באחריות שב"ס שכפי שנציגת שב"ס ציינה, זאת אחריות שב"ס להודיע לנפגע או לנפגעת על שחרור האסיר.
תהלה פרידמן: אבל זה נעשה לפני או אחרי?
תהלה פרידמן: הוא עומד להשתחרר או הוא כבר השתחרר?
איילת אורנשטיין: כשהוא עומד להשתחרר כמובן.
תהלה פרידמן: אנחנו קיבלנו מידע שלפחות במקרה של שחרור מינהלי, ההודעה ניתנת אחרי ואת אומרת שהיא ניתנת לפני.
איילת אורנשטיין: צריך להפנות את השאלה לשב"ס.
איילת אורנשטיין: זו אחריות שב"ס לעדכן את הנפגע.
ליאנה מגד: אני אשמח לדייק ואחר כך אני אשמח לעדכן את הוועדה באיזשהו מהלך שביצענו לאחרונה בעניין.
רביד צברי: מלבד העדכון במערכות שיש את מערכת מנע ומערכת רימון, שאלה מערכות טכנולוגיות, מלבד העדכון הזה עובד סוציאלי מיידע את גורמי הקהילה במועדי שחרורי האסיר.
רביד צברי: לכן אמרתי שיש כמה צמתים שהעובד הסוציאלי נמצא בקשר עם גורמי הקהילה.
רביד צברי: הצומת הראשונה היא כאשר נכנס האדם לכלא כעצור.
רביד צברי: כבר אז נמסרים הפרטים הראשונים לצורך יצירת הקשר הראשוני עם גורמי הקהילה.
רביד צברי: לאחר מכן, כשהוא נשפט, עוד פעם נעשה יידוע של הקהילה בכתב ובפקס ובטלפון, שם מצוינים כל תאריכי השחרור של האסיר המיועדים, כולל שחרור מינהלי, שחרור מוקדם ושחרור מלא, ולקראת שחרורו המלא, חודש לפני, נעשה יידוע טלפוני, ובשחרורו המוקדם, ברגע שנודע על השחרור המוקדם נעשה עוד יידוע, וברגע שיש שחרור מינהלי, באותו היום נעשה עוד יידוע.
רביד צברי: אם זה נעשה בשעות הערב, עושים את כל המאמצים לאתר עובד סוציאלי כונן בקהילה כדי לדווח על השחרור המינהלי.
רביד צברי: שוב, הדיווח נעשה טלפונית ובפקס ובכל מקרה עם קבלת גזר הדין, כבר אז גורמי הקהילה מקבלים את כל התאריכים הצפויים של האסיר.
רביד צברי: בפועל, בשחרור בפועל, הם מקבלים עדכון נוסף.
תהלה פרידמן: נדמה לי שבדוח של המרכז עלו דברים אחרים.
תהלה פרידמן: לא?
עידו אבגר: העדכון שעכשיו התייחסו אליו הוא לגורמי הקהילה.
עידו אבגר: משמע, לגורמי הרווחה בקהילה ולא לנפגעת העבירה עצמה.
עידו אבגר: הקשר עם נפגעת העבירה עצמה מתבצע דרך מערכת מנע, אם זה באופן ישיר או אם גורמי הקהילה ברווחה מעדכנים אותה.
רביד צברי: הקהילה אחראית לעדכן אותה.
תהלה פרידמן: קטענו את ליאנה ואני רוצה לתת לה לסיים את דבריה.
תהלה פרידמן: אחר כך נשמח לשמוע את מרכז השלטון המקומי כי זאת בעצם החוליה החסרה לנו לסגירת המעגל.
ליאנה מגד: אני אשלים את זה ממש מהר.
ליאנה מגד: קודם כל, דיברתי על קבועי הזמן של מערכת מנע ועל כך שלמרות שהתקנות היום קובעות שהיידוע ככלל על פי חוק זכויות נפגעי עבירה יהיה באמצעות מערכת מנע, יש נקודות בהן המערכת הזאת לא מתאימה ואלה הנקודות שיש דחיפות מיוחדת בהעברת המסר.
ליאנה מגד: אני יכולה לתת דוגמה.
ליאנה מגד: אני הייתי חברה בוועדת ברלינר שעסקה בנושא של טיפול מערכת האכיפה בעבירות מין.
ליאנה מגד: אנחנו המלצנו, בהסכמת הפרקליטות, שכאשר עבריין מין למשל משתחרר באולם בית המשפט ממאסר, הפרקליטות תיידע טלפונית את נפגע העבירה.
ליאנה מגד: למה זה חשוב?
ליאנה מגד: בדיוק מהסיבה הזאת שמתבצע שחרור ממעצר של אדם מסוכן ולכן נדרשת הודעה מיידית.
ליאנה מגד: הדבר הזה לא מתקיים כרגע לגבי שחרור מינהלי.
ליאנה מגד: צריך להבין שלא לגבי כל המצבים של שחרור מינהלי זה נדרש.
ליאנה מגד: לפעמים איש שב"ס יודע ששחרור מינהלי קורה בפועל והוא מחליט על יום ראשון והאדם מקבל הודעה במערכת מנע שביום רביעי העציר ישתחרר.
ליאנה מגד: זה המצב.
ליאנה מגד: הבעיה היא שהיו בשנה החולפת, בגלל כל מיני תיקוני חקיקה שקשורים לשחרור מינהלי, מצבים בהם בבוקרו של יום התקבלה ההחלטה שעציר משתחרר באותו יום.
ליאנה מגד: במצבים האלה המענה שקיים היום, שבו שב"ס פונה לעובד הסוציאלי הקהילתי – אני מניחה שלפעמים גם יש עיכובים בדבר הזה ולא תמיד קל לאתר אותו – ואז רק העובד הסוציאלי הקהילתי צריך לאתר את הנפגע.
ליאנה מגד: וזה מצב שלדעתנו יש בו קושי.
ליאנה מגד: אנחנו כרגע מנסים לקדם עבודה מול המשרד לביטחון פנים כדי להבין מי נכון שיידע את הנפגע אבל גם אנחנו ערים לכך שכאשר יש שחרור ממעצר.
ליאנה מגד: ..
ליאנה מגד: בדין הקיים.
תהלה פרידמן: זה עניין רציני.
תהלה פרידמן: אם המנע לא מספיק טובה, יש לנו כאן בעיה רצינית.
איילת אורנשטיין: אני אשמח לעדכן את הוועדה בהקשר הזה.
איילת אורנשטיין: אני מקדימה ואומרת שהנושא לא נותן פתרון להודעה לנפגע או לנפגעת בהחלטה על שחרור בכלל ובהחלטה על שחרור מיידי, אבל לאחרונה, בתחילת החודש, עלה ממשק ממוחשב חדש בין שב"ס לבין המשטרה, במסגרתו מועברת סקירת שחרור של האסיר אל המשטרה ואנחנו הנחינו כבר את השטח שכאשר אסיר שפגע בבת זוגו משתחרר, ייווצר קשר של התחנה המטפלת עם האישה.
איילת אורנשטיין: שוב, זה לא מחליף את ההודעה לנפגעת שנתיב ההודעה הוא שב"ס, עו"ס קהילה, נפגע או נפגעת אלא קשר של התחנה עם הנפגעת והכנסת הנפגעת לנוהל הטיוב, לדיונים משותפים עם הרווחה למשך שלושה חודשים לפחות.
איילת אורנשטיין: זה צעד משמעותי של מעקב מול הנפגעת לאחר שהאסיר השתחרר.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת לשאול שאלה.
עאידה תומא סלימאן: מערכת מנע, באחריות של מי היא?
עאידה תומא סלימאן: של משרד המשפטים או של משרד לביטחון פנים?
איילת אורנשטיין: המערכת הממוחשבת באחריות המשטרה.
איילת אורנשטיין: המידע שמועבר על ידי כל גוף, הוא באחריות הגוף עצמו.
איילת אורנשטיין: מערכת מנע, צריך להסתכל עליה כעל קופסה סגורה שמידע שנכנס אליה, יוצא לנפגעים.
איילת אורנשטיין: האחריות על המידע היא של כל גוף שמעביר את המידע.
עאידה תומא סלימאן: מאז הדיונים שהתקיימו בוועדה אצלי הייתה הבטחה להנגשה שפתית של מערכת מנע.
עאידה תומא סלימאן: איפה זה עומד היום?
איילת אורנשטיין: אנחנו ממש בשלבי סיום, בהגהות אחרונות על התרגום לארבע שפות.
איילת אורנשטיין: אני לא רוצה להתחייב על תאריך אבל בזמן הקרוב, לכל המאוחר עד סוף השנה, תעלה מערכת מנע בארבע שפות נוספות.
תהלה פרידמן: אנחנו רושמים לפנינו לבדוק בסוף השנה.
עאידה תומא סלימאן: שאלה נוספת.
עאידה תומא סלימאן: יש ציבור שלם של נשים שאין להן גישה לאינטרנט, אין להן גישה לטלפונים כמו שצריך, אם זה בכפרים הבלתי מוכרים, בכפרים בנגב, ואם אלה נשים חרדיות.
עאידה תומא סלימאן: איך מתקשרים אתן במקרה חירום, להודעת מנע?
איילת אורנשטיין: מנע היא לא מערכת חירומית.
איילת אורנשטיין: מנע מעדכנת את הנפגע או הנפגעת.
עאידה תומא סלימאן: צריך לעדכן אישה שנמצאת בכפר בלתי מוכר או אישה חרדית שאין לה גישה לאינטרנט.
עאידה תומא סלימאן: צריך לעדכן אותה שאסיר אלמ"ב שפגע בה משתחרר.
איילת אורנשטיין: אסיר אלמ"ב שפגע בה והשתחרר, העדכון צריך להיות בנתיב שב"ס, עו"ס קהילה, הנפגעת ישירות.
איילת אורנשטיין: לא דרך מערכת המנע.
איילת אורנשטיין: שוב, צריך מאוד להבחין שהעדכון לנפגעת הוא באחריות שב"ס דרך עו"ס הקהילה.
איילת אורנשטיין: מערכת המנע לא מעבירה הודעות בחירום.
איילת אורנשטיין: מעבר לכך ובלי קשר להודעות החירום, אני יכולה לציין שיש עוד שתי דרכים ליצירת קשר של הנפגעת.
איילת אורנשטיין: מערכת המנע גם מעבירה הודעות קוליות בטלפון ובנוסף יש מוקד אנושי לנפגעי עבירה שלא מסתדרים או לא מצליחים לקבל את המידע באמצעות ההודעות הקוליות או באינטרנט והם יכולים להתקשר למוקד.
איילת אורנשטיין: הם מקבלים את מספר הטלפון במעמד התלונה והוא גם מפורסם באתר.
איילת אורנשטיין: הם מקבלים מענה אנושי.
עאידה תומא סלימאן: למה המוקדנים האלה לא יכולים להרים טלפון לנשים ולהודיע להן טלפונית שהאדם שפגע בה הולך להשתחרר בתאריך כזה וכזה?
איילת אורנשטיין: חשוב להדגיש שהמנע לא יודעת במיידי שהאסיר עומד להשתחרר.
איילת אורנשטיין: מי שיודע ובידיו המידע על השחרור, הרבה פעמיים זו החלטה מהיום להיום, למשל בשחרור המינהלי, זה שב"ס ובאחריות שב"ס ליידע את הנפגעת.
איילת אורנשטיין: מערכת המנע שואבת משב"ס את המידע כל יום ב-12:00 בלילה.
עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לקדם דרך לפתור את הבעיה של חוסר התקשורת הזו, שכל אחד אומר לי שהשני אחראי וכי אנחנו רק מקבלים את המידע.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, מנע היא מקום שהקורבן אמור לשאוב ממנו את המידע איך מתקדם הטיפול על ידי הרשויות.
איילת אורנשטיין: אבל כאשר מדובר בנקודת זמן חירומית, חשוב שהגוף שבידיו המידע ושיודע ראשון, הוא זה שיעדכן את הנפגע כפי שמתבצע.
תהלה פרידמן: תכף נשמע את משרד הרווחה כי אני מבינה שהעובדים הסוציאליים הקהילתיים, הם החוליה החסרה.
תהלה פרידמן: אני כן רוצה לשאול למה זאת כזאת אקסיומה שהתהליך הזה נעשה מהיום להיום.
תהלה פרידמן: זאת אומרת, מה יקרה אם גם בשחרור מינהלי יהיו 48 שעות?
רביד צברי: אנחנו יודעים על השחרור המינהלי ברגע שזה קורה כי זה תלוי בתקן הכליאה היומי.
רביד צברי: אנחנו יודעים את זה רק באותו יום.
תהלה פרידמן: תקן כליאה הוא דבר יומי?
רביד צברי: מצבת האסירים היא דבר יומי.
רביד צברי: מי נכנס ומי יצא.
רביד צברי: אנחנו יודעים את זה רק בבוקרו של אותו יום ואז מתקבלת החלטה לשחרור מינהלי.
תהלה פרידמן: אי אפשר לקבל החלטה שהוא ישתחרר למוחרת בערב?
תהלה פרידמן: זה יאפשר יותר זמן להודיע.
תהלה פרידמן: למה זה צריך להיות מיידי?
רביד צברי: אלה שאלות יותר כליאתיות שלא נמצאות בידיי.
רביד צברי: בכל מקרה, השחרור הוא ברגע שאנחנו עוברים את תקן הכליאה.
רביד צברי: כאשר עוברים את התקן, נעשה שחרור של אסירים על מנת לרדת בחזרה לתקן הכליאה.
רביד צברי: זאת המשמעות של השחרור המינהלי וזה נעשה על בסיס יומי.
עאידה תומא סלימאן: אתם מבינים מה נאמר כאן?
עאידה תומא סלימאן: ערך השמירה על התקן הוא יותר גדול מערך השמירה על ביטחונן של הנשים.
תהלה פרידמן: זאת קצת הזיה.
תהלה פרידמן: בסמכות מי הדבר הזה?
תהלה פרידמן: מי מחליט על הדבר הזה?
רביד צברי: זה תהליך של חקיקה.
רביד צברי: השחרור המינהלי נמצא בתהליך של בחינת חקיקה.
תהלה פרידמן: אני מבינה אבל הדבר הזה שזה מיידי, אנחנו כאן מבקשים להוסיף 24 שעות.
רביד צברי: אלה סוגיות של חקיקה.
רביד צברי: זה צריך להתבצע בתהליך של חקיקה.
עאידה תומא סלימאן: יש מועמדים לשחרור שכבר קיבלו החלטה בוועדת שחרורים לשחרר אותם והם מחכים.
עאידה תומא סלימאן: ככל שאתם מגיעים לתקן או עולים על התקן, אתם משחררים מי שנמצא ברשימה שאפשר לשחרר אותו?
רביד צברי: יש איזה תעדוף של מי משתחרר בשחרור המינהלי.
רביד צברי: אני לא יודעת לתת את המענה מבחינה כליאתית.
רביד צברי: אני יכולה לבקש ממישהו שיצטרף או שייתן את המענה הזה.
רביד צברי: יש תעדוף.
רביד צברי: אני לא יודעת לענות איך נעשה התעדוף.
עאידה תומא סלימאן: אולי אלמ"בים צריכים לחכות 48 שעות ותוציאו מישהו שגנב במקום להוציא מישהו שהוא אלמ"ב.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, התעדוף חייב להיות השהייה של 48 שעות של אלמ"בים כדי לאפשר הודעה לקורבן כדי שהיא תתארגן ב-48 השעות האלה.
עאידה תומא סלימאן: לפעמים זה בן זוג שבתקופת הקורונה נוחת על האישה בתוך הבית, בתוך מצב של סגר, ובעצם היא כלואה אתו.
עאידה תומא סלימאן: היא לא יכולה לגרש אותו כי יש סגר והיא לא יכולה להישאר אתו בבית.
עאידה תומא סלימאן: לפחות תעשו מנגנון השהייה בתעדוף של 48 שעות.
רביד צברי: התעדוף נועד להחריג את אסירי האמל"ב וזה מה שנמצא בתהליך.
תהלה פרידמן: אנחנו מבינים אבל עוד לפני שיש חקיקה, אני מבינה שאנחנו כרגע בסוג של מרוץ.
תהלה פרידמן: יש לאישה כמה שעות בהן היא או צריכה לרוץ למקלט או לבקש צו הרחקה מבית משפט.
תהלה פרידמן: לוחות הזמנים לא מאפשרים לה את זה.
תהלה פרידמן: לשנות מ-24 ל-48 שעות, על פניו לא נשמע לי דרמטי.
רביד צברי: אני אשמח להתייחסות משפטית בעניין.
רביד צברי: אני לא מכירה את זה.
תהלה פרידמן: הייעוץ המשפטי שלכם?
רביד צברי: לא.
רביד צברי: בכלל, אם אפשר להשהות את זה ואם לא נדרש משהו משפטי.
רביד צברי: אני לא יודעת לענות על הסוגיה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אולי זה חלק מהמתווה שצריך לפתח עד לשינוי תקנות בית הסוהר.
תהלה פרידמן: אנחנו בעצם מצפים לקבל מהשב"ס, אם אני מבינה נכון, תשובה לגבי מצב הביניים עד שתעבור החקיקה, האם יש דרך להאריך את זמן המרוץ שניתן לנפגעת להגן על עצמה.
תהלה פרידמן: זאת תהיה הפנייה הבאה שלנו.
תהלה פרידמן: אני רוצה לשמוע את משרד הרווחה.
תהלה פרידמן: דיברנו על כך שהשב"ס פונה לעובד סוציאלי מקומי.
סעיד תלי: שלום.
סעיד תלי: החוק לשחרור אסירים על תנאי החריג את אסירי אלמ"ב בכך שבעצם ועדה משותפת של שב"ס והרווחה דנה בכל אסיר אלמ"ב ששפוט מעל שישה חודשים וכמובן גם מתייחסת למסוכנות שלו ובהתאם לכך גם ממליצה לוועדות שחרורים והלאה.
סעיד תלי: אני מציין את זה כי בעצם השחרור המינהלי הוא עוקף או מבטל את כל המנגנון הזה של הוועדות המשותפות לשב"ס ורווחה שדנות ויושבות ובוחנות כל מקרה ומקרה של אסירי אלמ"ב מעל שישה חודשים כמו שציינתי, ואם בא השחרור המינהלי, הוא בעצם הוא מייתר את ההחרגה הזאת בחוק.
סעיד תלי: יוצא שההבחנה בין אלמ"ב ללא אלמ"ב כבר מתבטלת.
סעיד תלי: ברור שמצד אחד יש חוק שאומר שאסירי אלמ"ב, צריך להתייחס אליהם אחרת ובאות התקנות, או אני לא יודע איך לקרוא לזה, ומבטלות זאת.
סעיד תלי: יש כאן סתירה שאני לא יודע איך אפשר ליישב אותה וחבל שזה כך.
סעיד תלי: ברגע ששב"ס פונה אלינו, לגבי אסירי אלמ"ב יש שיתוף פעולה מאוד הדוק, יש מנגנון של ועדות, ויש כאן דיון בכל מקרה ומקרה.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, לא הבנתי.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו כל אסיר אלמ"ב שמשתחרר בשחרור מינהלי, הוא בכלל לא עובר דרככם?
סעיד תלי: לא.
סעיד תלי: אנחנו לא שותפים כוועדה משותפת מקצועית לדיון בו.
סעיד תלי: ההחלטה לגבי שחרור מינהלי, היא לא מחייבת כל תיאום.
עאידה תומא סלימאן: מי החליט על כך?
סעיד תלי: זאת החלטה של שב"ס.
תהלה פרידמן: אמרו לנו שהכול הולך לפי תקן הכליאה.
סעיד תלי: נכון.
סעיד תלי: יש אסירים שכבר היו מוכרים בוועדה.
סעיד תלי: כלומר, אם אסיר שפוט לשלוש שנים, אסיר אלמ"ב, ועדת אלמ"ב כן מכירה אותו כי היא כבר דנה בו.
סעיד תלי: כמו שאמרתי, אנחנו מלווים את האסיר ואת משפחת נפגע העבירה מהרגע שהאסיר הזה נכנס לכלא כאשר אז כל המנגנון הזה מתחיל לעבוד.
סעיד תלי: יכול להיות שאנחנו מכירים אותו, רוב הסיכויים שאנחנו מכירים אותו, כבר בחנו וכבר קבענו רמת מסוכנות, ואולי אפילו המלצנו לוועדת שחרורים נניח לא לשחרר אותו.
סעיד תלי: ההחלטה על שחרור מינהלי היא גוברת על כל הדבר הזה.
סעיד תלי: היא בעצם מייתרת אותו.
סעיד תלי: ברגע שאנחנו מקבלים את ההודעה על השחרור המינהלי, ברור שאנחנו מתחילים לרוץ, לפעמים אפילו פונים אלי כי לפעמים לא מאתרים את הקהילה, ומתחיל כאן מרוץ והרווחה עושה כל מאמץ כדי להגיע לאותה אישה ולעדכן.
סעיד תלי: זאת לא שיטה טובה וכולם יודעים שזאת לא שיטה טובה.
סעיד תלי: לפעמים גם הרווחה מקבלת מידע חלקי ולא תמיד מלא.
סעיד תלי: יש כאן דברים שצריך להסדיר אותם.
סעיד תלי: אנחנו עובדים ביחד עם שב"ס בכל נושא העברת המידע שיעבור כמו שצריך, אבל אם מדברים כרגע על הנושא של שחרור מינהלי, זאת מכשלה שברור שצריך היה מראש לבטל אותו ולהחריג את אסירי אלמ"ב.
סעיד תלי: זה משהו שברור לכולם ואני לא יודע אם אפשר לעשות זאת אבל אם אפשר, יפה שעה אחת קודם.
תהלה פרידמן: מהרשות לשיקום האסיר.
אירית יפתח שרצקי: תודה.
אירית יפתח שרצקי: אני עובדת ברשות לשיקום האסיר כמנהלת שירות, אבחן ושיקום בקהילה.
אירית יפתח שרצקי: הייתי רוצה להקדים ולומר שכרגע הוועדה הבין-משרדית במשרד הרווחה שפעלה למיפוי צרכים של הגבר עובר החוק בתחום אלמ"ב סיימה את עבודתה ואני מציעה לכולם לעיין במסמכים החשובים ובהמלצות.
אירית יפתח שרצקי: עלו שם כלל החסמים כולל כל אותם חסמים שציינו כאן
אירית יפתח שרצקי: לגבי פיקוח על אסירי אלמ"ב לאחר שחרורם.
אירית יפתח שרצקי: זה מאוד מאוד חשוב וזה נראה לי חלק בלתי נפרד מהדיון כאן.
עאידה תומא סלימאן: איפה אפשר להשיג את המסמכים?
אירית יפתח שרצקי: אולי סעיד יעזור לי בעניין הזה.
סעיד תלי: זה אמור להתפרסם ולהיות מועבר.
סעיד תלי: זאת ועדת משנה של הוועדה הבין-משרדית וכל נציגי המשרדים, הרבה מהאנשים שיושבים כאן, היו חלק ממנה.
סעיד תלי: הרבה מהחסמים עלו שם ואנחנו מגישים את זה ונעביר את זה.
סעיד תלי: אני מניח שזה עניין של ימים כי זה בהגהות אחרונות.
אירית יפתח שרצקי: ברשותכם, היה לי הרבה מה לומר בנושא אסירי אלמ"ב אבל אני מבינה שלא נותר זמן רב.
אירית יפתח שרצקי: לצערי, ושוב, זה אולי מתוך נקודת מבטי כקרימינולוגית, הדיון סטה יותר לנושא של פיקוח וענישה ופחות לשיקום.
אירית יפתח שרצקי: שוב, זוהי עמדתי המקצועית האישית.
אירית יפתח שרצקי: אני חושבת שכל השימוש במנגנונים של הרתעה וענישה ופיקוח נוקשה, הם עדיין מעט מאוד לעומת האפקט של טיפול ארוך טווח, של תהליכי שיקום רציניים.
אירית יפתח שרצקי: הרבה מחקרים בעולם הראו והעידו שמאסר ארוך ושימוש בהמון אמצעים של הרתעה הם לא אפקטיביים כמו שיקום.
אירית יפתח שרצקי: חבל לי קצת שבוועדה הזאת באמת התרכזנו מאוד בנושא של האיזוק האלקטרוני והפיקוח שמאוד חשובים – גם זה עלה בוועדה, אי אפשר לקחת את החוק להגנה מפני הציבור מפני עבירות מין וליישם לפחות את חלקו על אסירי אלמ"ב, כך שגם הם יהיו תחת פיקוח אחרי שיקום מלא – אבל לא מספיק דובר על נושא השיקום.
אירית יפתח שרצקי: אני יכולה להגיד כנציגת הרשות לשיקום האסיר שקיים אצלנו כיום הוסטל ייחודי לטיפול באסירי אלמ"ב, הוסטל מפתחות.
אירית יפתח שרצקי: לצערי מפאת חוסרים תקציביים של הרבה מאוד שנים, אין לנו עוד מסגרות ייעודיות לטיפול באסירי אלמ"ב.
אירית יפתח שרצקי: במסגרת הוועדה עליה דיברנו כיום יש ניסיון ראשון לפתוח גם את המרכזים למניעת אלמ"ב ברשויות המקומיות, גם לטיפול באסירים.
אירית יפתח שרצקי: מדובר באוכלוסייה שמאוד חוששים ממנה, שלא רוצים לקבל אותה ולצערנו הנושא של שחרור מלא ולא שחרור תחת התניה שיקומית של רש"ה, הוא ברוב המקרים של אסירי אלמ"ב, כך שכל התהליכים שמתרחשים היום עוד בהיותם בכלא, שיתופי הפעולה של רש"ה עם שב"ס ועם ועדת אמל"ב כפי שסעיד ציין קודם, מבחינתי הם מהותיים.
אירית יפתח שרצקי: המטרה שלנו כיום היא לתגבר, לבנות הרבה יותר תוכניות שיקום לאסירי אלמ"ב שהשתחררו אמנם בשחרור מוקדם אבל תחת התניה פיקוחית.
אירית יפתח שרצקי: תבינו, ברגע שאסיר אלמ"ב משתחרר לתוכנית שיקום שלנו, הוא מקבל טיפול מאוד אינטנסיבי והוא מפוקח בצורה מאוד מאוד מסודרת ולאורך כל השליש ולפעמים לאחר מכן.
אירית יפתח שרצקי: ברגע שאסירי אלמ"ב משתחררים בשחרור מלא, אם זה מינהלי אם זה לא מינהלי, המוטיבציה שלהם לטיפול היא מאוד מאוד נמוכה והם לא יגיעו אלינו והם לא יגיעו למרכזים למניעת אלמ"ב.
אירית יפתח שרצקי: אין לנו שום אפשרות היום לפקח עליהם על פי חוק ולכן מבחינת רש"ה יש חשיבות מאוד מאוד גדולה כבר בהיותם בכלא לאבחן את הצרכים הקרימונוגנים שלהם ובשיתוף עם ועדות אלמ"ב לבנות תוכניות שיקום כך שאם הם ישתחררו אפילו לא לכל השליש אלא לחלק מהשליש, לפחות הם יקבלו מענה שיקומי מותאם.
אירית יפתח שרצקי: אני עוד רוצה להוסיף ולומר שבמסגרת הוסטל מפתחות אנחנו רואים לאורך שנים שהרצידביזם, המועדות, מאוד מאוד נמוכה.
אירית יפתח שרצקי: זאת אומרת, אסירים שעברו תהליכי שיקום אמיתיים יחד עם בנות הזוג שלהם, אפילו בנות זוג שהתגרשו מהם, ועם המשפחה כחלק מטיפול הוליסטי בכלל בבעיות החיים שלהם, ולא רק בבעיית אלמ"ב, אנחנו רואים שהחזרה לכלא היא מועטה מאוד משמעותית ביחס לאסירים אחרים שהשתחררו ללא תוכניות שיקום.
אירית יפתח שרצקי: הייתי רוצה להוסיף לגבי איזוק אלקטרוני.
תהלה פרידמן: רגע.
תהלה פרידמן: אנחנו ממש בסוף הדיון ויש לנו עוד דובר אחד מלשכת עורכי הדין שאנחנו חייבים לשמוע אותו.
תהלה פרידמן: אני רוצה לסגור את החלק הזה ולומר שבעצם השאלה שאנחנו נשארים אתה והיא השאלה הגדולה, אני מקבלת את כל מה שאת אומרת על השיקום אבל כיוון שאנחנו עדיין בצד של המניעה, המצב הזה שבו ברגע שמגיעים לתקן, כאילו יש איזה גונג ובאותו רגע חייבים לשחרר אנשים גם אם מדובר במספר שעות ספורות.
תהלה פרידמן: זה נשמע לנו כמו מצב לא סביר.
תהלה פרידמן: כן היינו רוצים לשמוע מהמשרד לביטחון פנים, שאני מבינה שהאחריות המשפטית כאן היא אצלו, האם זה באמת המצב, האם האבסורד הזה הוא באמת המצב ועד שאתם מתארגנים עם התשובה, נשמח לשמוע את הדובר האחרון, שמעון חסקי מלשכת עורכי הדין.
שמעון חסקי: תודה על זכות הדיבור.
שמעון חסקי: הקשבתי בקשב רב לדיון המאלף הזה.
שמעון חסקי: אני לא אגיב לגופם של דברים כי על הרוב כבר ענו, כולל הדוברת האחרונה, אבל אני רוצה להביא לשולחנכם פנייה של לשכת עורכי הדין, באמצעות יושב ראש הלשכה והפורום הפלילי ופורום לדיני משפחה שאני אחד מיושבי הראש שלו.
שמעון חסקי: אנחנו פנינו בחודש מאי והמצאנו את זה יותר מאוחר לוועדה.
שמעון חסקי: הדיון הזה מעלה בדיוק את הבעיה שאנחנו מדברים עליה.
שמעון חסקי: כולם עם כוונות טובות.
שמעון חסקי: יש לנו היעדר סנכרון כמו שראינו במנע וכמו שראינו בכל מיני דברים אחרים.
שמעון חסקי: אנחנו חושבים שצריך להקים מוקד חירום לאומי בעניין האלימות בדיוק במתווה של מוקד 105 שהוקם לעניין אלימות נגד קטינים בעבירות מין.
שמעון חסקי: בתוך המוקד הזה יושבים כל אנשי המקצוע הרלוונטיים מכל המשרדים הרלוונטיים כך שלא יכולה להיות סיטואציה כפי שראיתי בדיון הזה שכל גורמי המקצוע המדהימים שהיו כאן בסוף הדברים שלהם אומרים שאת זה נשאב ממשרד המשפטים או את זה אני אשאב מהשב"ס או את זה אני אשאב מהמשרד לביטחון פנים.
שמעון חסקי: אני באמת מבקש להתייחס למכתב הזה.
שמעון חסקי: מוקד 105 עובד באופן מדהים.
שמעון חסקי: אני יודע להגיד את זה כי אנחנו עושים פרויקט אתם בבתי הספר וזה הפתרון.
שמעון חסקי: העסק הזה כבר מתוקצב בתוכנית הלאומית למניעת אלימות על פני חמש שנים כך שאני לא רואה כאן בעיית תקציב.
שמעון חסקי: כל מה שצריך לעשות זה בן אדם אחד או גוף מתוך הוועדה שיבוא ויגיד שהפתרון נמצא לנו מתחת לפנס.
שמעון חסקי: נפתור את כל הבעיות מרגע התלונה ועד רגע הפיקוח כולל השחרור, כולל טיפול כמו שחברתי הקרימינולוגית אמרה ואמרה בצדק רב כי הטיפול לא פחות חשוב מהמניעה וההרתעה.
שמעון חסקי: אני באמת מבקש לשים על זה דגש ואני מאוד מקווה שבדיון המעקב הבא הדבר הזה יהיה על השולחן ועוד כל מיני חסמים ייפתרו.
שמעון חסקי: תודה רבה על ההזדמנות.
תהלה פרידמן: טוב שהעלית את זה.
תהלה פרידמן: זה דבר שלא היה על שולחננו ויעלה עליו.
תהלה פרידמן: סיכום.
תהלה פרידמן: הגענו לשלב הסיכום אחרי דיון באמת רציני ומעמיק.
תהלה פרידמן: הוועדה דורשת מהשר לביטחון פנים לפעול בהקדם ליישום ההחלטה שכבר התקבלה מזמן להקמת יחידה לפיקוח על אסירי אלימות במשפחה.
תהלה פרידמן: היחידה הייתה אמורה להתחיל לפעול בספטמבר ואנחנו מצפים לעדכון, לדעת מה קורה עם הדבר הזה, מדוע היא לא הוקמה או שאולי היא כן הוקמה ולא ידענו.
תהלה פרידמן: אנחנו מצפים לעדכון שכולל לוחות זמנים.
תהלה פרידמן: הוועדה מבקשת מהשר לביטחון פנים התייחסות לסוגית החרגת אסירי אלימות במשפחה מנושא השחרור המינהלי.
תהלה פרידמן: האם בכוונת השר לייצר מתווה או אמצעי אחר שימנע שחרור אסירי אלמ"ב עד לשינוי החקיקה?
תהלה פרידמן: אנחנו מבינים שהעניין נמצא בתהליך חקיקה, אנחנו מבינים שתהליך החקיקה לוקח זמן ואנחנו גם מבינים שנפגעות עבירה וחלילה נפגעות פוטנציאליות, להן אין את הזמן הזה לחכות עד שתהליכי החקיקה יסתיימו, אם וכאשר.
תהלה פרידמן: אנחנו רוצים לדעת מה יקרה בינתיים.
תהלה פרידמן: הוועדה מבקשת מהשר לביטחון פנים לפעול למתווה גם בנוגע להגנה על נפגעת העבירה לגבי הזמן הניתן לה.
תהלה פרידמן: ה-24 שעות האלה או אפילו פחות, כמה השעות מהרגע שהגיעו לתקן הכליאה ומחליטים על שחרור, אנחנו מבקשים שיהיו 48 שעות לנפגעות.
תהלה פרידמן: אנחנו מבקשים לשמוע איך המשרד מתכוון לאפשר את זה.
תהלה פרידמן: הוועדה מבקשת מהמשרד לביטחון פנים לעדכן את הוועדה לגבי סיום תהליך ההנגשה השפתית עליה דובר.
תהלה פרידמן: אמרתם שעד סוף השנה וסוף השנה הוא בעוד חודשיים.
תהלה פרידמן: אנחנו מבקשים לקבל הודעה שהדבר בוצע.
תהלה פרידמן: תודה רבה לכולם.
תהלה פרידמן: המשך יבוא.
עודד פורר: טוב, אני רוצה לחדש את הדיון.
עודד פורר: נושא הדיון, עלייה במקרי אלימות במשפחה ורצח נשים בתקופת הקורונה.
עודד פורר: זה בעצם דיון שהוא דיון המשך כדיון מעקב שאנחנו ביקשנו אותו גם ממשרדי הממשלה, לדיון שהתקיים ב-27 ביולי על עלייה במספר מקרי אלימות במשפחה ורצח נשים בתקופת הקורונה.
עודד פורר: בסיכום הדיון גם פנינו למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והמשרד לביטחון פנים ומשרד החינוך ליצור תוכנית היערכות קדימה לטיפול באלימות במשפחה ורצח נשים בתקופת הקורונה.
עודד פורר: מאז חלפו קרוב לחודשיים.
עודד פורר: אני אשמח לשמוע מנציגי המשרדים מה עלה בגורל וכיצד התקדמתם, באיזה תוכניות, וגם על ההתקדמות של התוכנית עצמה.
עודד פורר: תמר, בבקשה.
תמר זנדברג: אני מצטרפת לבקשה.
תמר זנדברג: אנחנו ראינו שזה באמת תקופה שבה הדברים האלה עולים, ולברך אותך על זה שאתה עוקב כל הזמן גם בתוך התקופה הזאת, כדי שלא בסוף נשאל איפה היינו.
עודד פורר: נתחיל עם איריס פלורנטין.
איריס פלורנטין: צוהריים טובים לכולם, אני שלחתי לכם מסמך.
איריס פלורנטין: אני אצטט את מה שאנחנו בעצם עושים.
איריס פלורנטין: אני רוצה לומר שמתחילת הקורונה אנחנו עובדים מאוד אינטנסיבי על הנושא של אלימות במשפחה כדי להעלות את רמת ההתערבויות ולהכניס התערבויות חדשות, ואני תיכף אפרט אותן.
איריס פלורנטין: אני רוצה לחזור ולומר שאנחנו ממשיכים להיפגש כוועדה בין-משרדית שמתכללת את הפעולה ונפגשת 12 משרדי ממשלה באופן קבוע.
איריס פלורנטין: אני מובילה ועדה של כ-28 אנשים שעולים לכל מפגש באינטנסיביות, והרבה מהם נמצאים פה בזום, אני רואה אותם והם שותפים גם לחשיבה, גם לעשייה וגם לפיתוח.
איריס פלורנטין: אני רוצה לציין את הפעולות שנמצאות בשטח וממשיכות לעבוד בתקופת הקורונה.
איריס פלורנטין: אנחנו נמצאים כרגע בתקציב של 50 מיליון שקלים שאיתו אנחנו עובדים, ועוד 10 מיליון שקלים נוספים שקיבלנו אותם בשבוע שעבר.
איריס פלורנטין: אני רוצה להסביר גם למה קיבלנו אותם, והם מאפשרים לנו להרחיב את הפעילות ואת המענים בתקופת הקורונה.
איריס פלורנטין: אני רוצה להתחיל בנושא של המקלטים.
איריס פלורנטין: אנחנו עבדנו במשך שנים רבות עם 14 מקלטים.
איריס פלורנטין: בעקבות העלייה בגל האלימות בתקופת הקורונה והצורך לפתוח מענים יותר זמינים, וגם לרווח את המצב במקלטים, אנחנו פתחנו שני מקלטים נוספים שהם מקלטים שהתפקיד שלהם היה לאפשר בידוד מניעתי כדי שנשים ימשיכו להיקלט ויכנסו.
איריס פלורנטין: מקלט אחד נמצא אי שם באיזשהו מקום בארץ והוא ממשיך לעבוד.
איריס פלורנטין: לצערי אנחנו בתקופה האחרונה נתקלנו בנימב"י מאוד קשה של התושבים.
איריס פלורנטין: אני מקווה שנוכל להתמודד עם זה.
קריאה: ערבי, לא ערבי?
איריס פלורנטין: זה לא ערבי.
עודד פורר: ככל שיש בעיה עם הרשות המקומית, תפנו את זה אלינו.
איריס פלורנטין: אני אפנה את זה אליכם בערוץ פרטי.
איריס פלורנטין: התושבים שם מנסים לתבוע אותנו.
איריס פלורנטין: אנחנו לא מתכוונים לסגור כל כך בקלות.
איריס פלורנטין: המקלט הזה עובד, הוא קולט את כל הנשים לתקופה הראשונה לבידוד המניעתי.
איריס פלורנטין: היה לנו מקלט מניעתי נוסף שכרגע סגרנו אותו.
איריס פלורנטין: אנחנו נמצא פתרונות במקומות אחרים.
איריס פלורנטין: יש לנו הסדר עם משרד הביטחון במלוניות הקיימות, עם נוהל מסודר של הפנייה של נשים שהן חולות.
איריס פלורנטין: כבר הפנינו אישה ואנחנו כבר בתהליך מוסדר עם משרד הביטחון, אז גם זה סגור לנו ויש לנו פתרון.
איריס פלורנטין: אנחנו בתהליך מאוד מתקדם לפתיחת שני מקלטים חדשים למגזר הערבי ולמגזר החרדי, ייפתחו בתקופה הקרובה מאוד, מה שמאפשר לנו באמת את הפתיחה ואת היכולת לקלוט נשים נוספות.
איריס פלורנטין: במסגרת התקציב החדש שקיבלנו כרגע, אנחנו הולכים לתקצב 300,000 שקל לכל מקלט כדי לתת תוספת לשיפוי שאנחנו כבר נותנים עכשיו למקלטים על הפעילות בתקופת הקורונה.
איריס פלורנטין: זה בהחלט שדרוג.