GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סטפאני בן נון: ברגע שהאינטרסים האלה עומדים על הכף, יכול להיות שאלה האינטרסים שיכריעו ולא אינטרס הטיפול וזה לא נכון לכבול את שיקול הדעת שלהם, שברגע שיש אינטרסים באמת כבדי משקל אחרים שעומדים על הפרק, וזה מעבר למה שאמרתי קודם מבחינת הישימות של ההצעה.
סטפאני בן נון: עוד דבר מבחינה מהותית.
סטפאני בן נון: התפיסה של חלק מגורמי הטיפול – לפחות אלה שנתנו לנו התייחסות ושירות מבחן וגם שירות בתי הסוהר שבהקשר הזה נתנו התייחסות קצרה – לא ניתן לשלב אדם בטיפול מבלי שהוא נרתם לכך.
עודד פורר: את זה אנחנו מכירים.
עודד פורר: בסך הכול אנחנו יודעים שצריך את שיתוף הפעולה של האסיר אבל גם צריך את הדחיפה של המערכות שאומרות בוא תראה ששווה לך לשתף פעולה.
עודד פורר: בדרך כלל זה לפני הסדר הטיעון וגם בתנאים לשחרורים המינהליים שראינו שמתבצעים.
סטפאני בן נון: נכון.
סטפאני בן נון: זה ברור.
סטפאני בן נון: אני מסכימה שצריכה להיות מערכת.
עודד פורר: אני רוצה לנסות ולמקד דווקא את הדיון הזה סביב נושא הפיקוח על המשוחררים, על האסירים המשוחררים ועל העצורים המשוחררים.
עודד פורר: ככל שזה אצלך, אני אשמח להתייחסות שלך אבל אני רוצה לשמוע גם מאחרים כולל בנושא הזה של היחידה שהייתה אמורה לקום וכולל האירוע האחרון שראינו.
סטפאני בן נון: זאת באמת התייחסות שהיא לא בתחום שלי.
שמרית גולדנברג: שלום.
שמרית גולדנברג: הנציגה הרלוונטית לשאלה שהופנתה לא על הקו כרגע ואנחנו מנסים לאתר אותה.
שמרית גולדנברג: לצערי אני לא אוכל להשיב כי אני לא מכירה את הנושא.
עודד פורר: אני מבקש שתאתרו אותה.
עודד פורר: אני אומר לכם שוב, משרדי הממשלה, גם המשרד לביטחון פנים וגם משרד המשפטים, שיש את הנושא עליו דיברנו לגבי הסדרי הטיעון וזה נושא אחד.
עודד פורר: דיברנו עליו בדיון הקודם.
עודד פורר: הדיון הזה הוא דיון מעקב.
עודד פורר: ביקשנו לראות – כולל בפניות שלי לשר שלכם – את נושא המעקב על המשוחררים והפיקוח על המשוחררים והפיקוח על העצירים.
עודד פורר: אנחנו יודעים מה המשמעות של שחרור, מה קורה למתלוננת, מה קורה לקורבן לאחר השחרור ואנחנו רוצים לדעת – אגב, כפי שזה קיים בעבירות אחרות – היכן נכנסים כאן לנושא הזה.
עודד פורר: רק השבוע נחשפנו לדוגמה של עציר משוחרר שאני לא יודע מה בדיוק היה קורה שם אבל יש חשש שהוא בא לסיים את מה שהוא לא הצליח לעשות כשהוא פצע את אותה אישה.
עודד פורר: ברגע שהנציגה על הקו, תעדכנו את הוועדה.
עודד פורר: אני רוצה לשמוע את לרה צינמן, ארגון משפחות נרצחים ונרצחות.
לרה צינמן: אני מתחברת למה שנאמר בקשר להקמת יחידת סיוע עליה הוכרז ועליה דיברנו יחד עם היועצת המשפטית רות אלדד בפגישה שהתקיימה במשרד לביטחון פנים אצל המשנה למנכ"ל רוזנבאום.
לרה צינמן: חשבנו שהנה היחידה יוצאת לדרך אבל פתאום אנחנו נחשפים לכך שמאז שום דבר לא התקדם.
לרה צינמן: פורסם שרק בדצמבר יצא מכרז לציוד ושום דבר לא הוכן מבחינת החקיקה.
לרה צינמן: הצענו הצעת חוק שאתה יושב ראש הוועדה הנחת בנושא הפיקוח והשאלה היא למה היא לא מתקדמת, מה שבהחלט יכול להציל נפשות.
לרה צינמן: בקשר למה שנאמר בדיון הקודם שיש הבדל מהותי בין עברייני מין שכרגע כן נתונים לפיקוח לבין עבריינים מסוג אחר, בדקנו כבר לפני שנים ויש מדינות – כמה מדינות באוסטרליה – שם אין בכלל הפרדה בין עברייני מין לבין עברייני אלימות חמורה ועבירות המתה.
לרה צינמן: אם מתגלה בהם רמת מסוכנות גבוהה בזמן השחרור המלא, כן מטילים פיקוח למשך שנתיים, שלוש שנים, ובודקים את זה במהלך תקופת הפיקוח.
לרה צינמן: שם לפעמים הולכים אפילו עוד יותר רחוק ומשאירים את העבריינים המסוכנים בהמשך מאסר.
לרה צינמן: אנחנו לא מציעים הצעה כל כך מפליגה אבל את ההצעה לפיקוח, אנחנו מציעים כבר במשך שנים והגיע הזמן ליישם אותה ולפחות ליישם בזמן הקרוב באמצעות הפיילוט שרצה להתחיל בו המשרד לביטחון פנים.
לרה צינמן: ציפינו שהיום נקבל מענה ודיווח אבל עדיין אין כל מידע.
לרה צינמן: אנחנו בהחלט נדהמנו באיזו קלות המעצר לא נאכף.
לרה צינמן: זאת פשוט בדיחה שבן אדם נשלח למעצר בית.
לרה צינמן: למה הוא לא במעצר אחרי שהוא כבר הוכיח את המסוכנות שלו?
לרה צינמן: עכשיו מתגלה שהוא ביצע עבירות במשפחה כלפי האישה הקודמת שלו, אותו אדם שכמעט ברח מהעונש ומהאחריות.
לרה צינמן: זאת שרשרת ואין מענה.
לרה צינמן: המשפחות נהרסות וזועקות.
לרה צינמן: אנחנו באמת חושבים שהגיע הזמן שכל הגופים ייקחו את זה ויישמו את כל ההחלטות של עצמם.
לרה צינמן: (היו"ר תהלה פרידמן)
תהלה פרידמן: אני אשמח לדעת אם יש לנו את נציגת משרד המשפטים כי עכשיו מתווספת שאלה.
תהלה פרידמן: מאחר שהצורך הוא קונצנזואלי, אולי במקום שזו תהיה הצעת חוק פרטית, זאת צריכה להיות הצעת חוק ממשלתית של המשרד.
ענת מימון: אני רוצה לחדד.
ענת מימון: יש הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת קרן ברק שעברה לפני שלושה חודשים.
תהלה פרידמן: היא הייתה קודם של עליזה לביא.
ענת מימון: לפני כמה כנסות.
ענת מימון: בכנסת הזאת היא עברה בקריאה טרומית, אם אני לא טועה בחודש יולי, ובהחלטה של ועדת שרים נאמר שימתינו להצעת חוק ממשלתית על מנת לקדם את הצעת החוק הפרטית.
ענת מימון: הם נתנו לממשלה חודשיים כדי להגיש את ההצעה ואמרו שלאחר מכן אפשר יהיה לקדם אותה.
ענת מימון: למעשה הכנסת כבר יכולה לקדם את הנושא ואנחנו בוועדת העבודה והרווחה צריכים לקדם את ההצעה הזאת אבל חשוב לשמוע מבחינת הממשלה היכן עומדת ההצעה הממשלתית בנושא ואם באמת היא עתידה להגיע לאישור הכנסת בקרוב לקריאה הראשונה.
שושי פדרמן סומך: אני אשמח להתייחס.
שושי פדרמן סומך: בעבר הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק ממשלתית שהציעה לערוך מה שנקרא פיקוח טכנולוגי.
שושי פדרמן סומך: זאת אומרת, פיקוח שיהיה מלווה GPS.
שושי פדרמן סומך: כמו שצוין כאן, הוגשה לאחרונה הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת קרן ברק והחלה עבודה על חידוש ההצעה הממשלתית.
שושי פדרמן סומך: להבנתנו ממצאי הפיילוט המשטרתי, כרגע הם לא חיוביים במובן זה שהכלי העומד לרשות המשטרה, הכלי האפשרי היום בארץ שיכול לתת את היכולת הטכנולוגית הזאת, לוקה מאוד בחסר באופן שייצור מצב שלמעשה המפוקח יגיע למאוימת – אני משתמשת בלשון המגדרית אבל כמובן שזה יכול להיות גם הפוך – לפני שהמשטרה תצליח להגיע אליה.
שושי פדרמן סומך: במצב הזה נעשית עבודה שאני לא יודעת להרחיב עליה, ואולי המשרד לביטחון פנים יוכל להרחיב, בניסיון לאתר כלים יותר מוצלחים אבל כרגע לא חשבנו שנכון לקדם את ההצעה בכל מחיר ונעשה ניסיון לטייב את הכלי כדי לראות מה אפשר להביא באופן יותר מוצלח, שיאפשר לממש את התכלית.
תהלה פרידמן: את טוענת שהמצב עם האזיק יהיה יותר גרוע מאשר בלעדיו?
שושי פדרמן סומך: למעשה כן.
שושי פדרמן סומך: המחשבה היא שאם ניתן לבתי המשפט כלי שיאפשר לשחרר ממעצר בערובה תחת אותו פיקוח GPS מפוקחים, בעצם חשודים באלימות במשפחה, מתוך תפיסה שתאמר לבית המשפט שהוא יכול להניח שאותו אדם מפוקח, יודעים בכל עת היכן הוא נמצא והאם הוא מתקרב למאוימת, ישוחררו כנראה גם מי שהיום לא משוחררים וכך אנחנו עלולים להחמיר את המצב ולא לשפר אותו.
ענת מימון: לגבי אלה שכן משוחררים היום, יכול להיות שהמצב לא בהכרח יהיה גרוע יותר אם יש פיקוח שהוא לא מיטבי.
ענת מימון: כלומר, עדיף איזשהו פיקוח מאשר שחרור ללא כלום.
שושי פדרמן סומך: יש כאן כמה עניינים.
שושי פדרמן סומך: קודם כל, זאת לא ההצעה שעמדה על הפרק.
שושי פדרמן סומך: ההצעה שעמדה על הפרק עסקה באפשרות לשחרור בערובה.
שושי פדרמן סומך: מבחינת משפט פלילי, מי שהיום בית המשפט חושב שהוא לא מסוכן באופן שמצדיק להשאיר אותו מאחורי סורג ובריח ואפשר לשחרר אותו כבר היום, מה ההצדקה לעקוב אחריו 24/7?
ענת מימון: היום יש אפשרות למעצר בפיקוח אלקטרוני לא לגבי אסירי אלימות במשפחה.
תהלה פרידמן: אם אני מבינה נכון, יש לנו היום – כמו במקרה של מה שקרה השבוע - אדם שהוא במעצר בית.
תהלה פרידמן: נגיד מישהו שכבר שוחרר ונתנו לו חלופת מעצר למעצר בית, לא הגיוני לשים עליו אזיק?
תהלה פרידמן: זה לא ישפר את המצב?
שושי פדרמן סומך: יש כל מיני שיקולים של מדיניות.
שושי פדרמן סומך: האזיק הקיים היום בפיקוח אלקטרוני רק מאפשר לשמור את האדם נשאר במקום המאסר.
שושי פדרמן סומך: זה לא מעצר בית אלא מעצר במקום מאסר ובגלל היכולות המוגבלות שלו שבעצם מרגע שהוא יוצא מהבית אי אפשר לדעת היכן הוא, החוק הגביל אותו למשוחררי אלמ"ב.
שושי פדרמן סומך: אני לא מכירה את המקרה הקונקרטי ולכן אני לא יכולה להתייחס אליו.
ענת מימון: מעצר בית ללא איזוק אלקטרוני, כלומר, לא לפי סימן ג(1), מעצר בית כחלופת מעצר, כן אפשרי היום לגבי אסירי אלימות במשפחה.
ענת מימון: אין החרגה כמו בפרק שמדבר על פיקוח אלקטרוני שם באמת אמרתם שבעבירות חמורות אי אפשר לשחרר לפיקוח אלקטרוני ויש בזה הגיון אבל למעשה כל הפרק של חלופות המעצר הרגילות של שחרור בערובה, לא החרגתם שם אלימות במשפחה ולכן יכול להיווצר מצב שעצור באלימות במשפחה ישוחרר למעצר בית רגיל כי בפיקוח אלקטרוני הוא לא יכול להיות כי יש החרגה בחוק, ויש כאן איזשהו אבסורד מבחינת החקיקה.
רעות גורדון כץ: משרד המשפטים.
רעות גורדון כץ: בית משפט, כאשר הוא דן בבקשה למעצר עד תום הליכים, חובה עליו לשקול חלופת מעצר.
רעות גורדון כץ: אחת מחלופות המעצר זה מעצר בית וככל שאפשר לאיין את מסוכנותו של העצור על ידי שחרורו למעצר בית, בית המשפט מחויב לכך.
רעות גורדון כץ: אני לא מכירה את המקרה הקונקרטי, אבל זה שיקול דעת פרטני לגבי כל מקרה ומקרה.
רעות גורדון כץ: אם בית המשפט סבר שהוא לא מסוכן באופן שמחייב לשים אותו במעצר מאחורי סורג ובריח, אז גם אין צורך בהכרח באיזשהו פיקוח שהוא אקסטרה.
רעות גורדון כץ: ככל שאפשר היה להוסיף על מעצר בית את הפיקוח הזה, יכול להיות שזה היה מגדיל את מספר האנשים, עצורים שיכולים להיות משוחררים מחלופת מעצר כי זה היה עוזר לאיין את המסוכנות שלהם.
תהלה פרידמן: איילת רזין ממרכזי הסיוע.
תהלה פרידמן: נדמה לי שלך יש טענה לגבי הטכנולוגיה שהיא יותר יעילה ממה שאומרים.
איילת רזין: בוקר טוב.
איילת רזין: אני ממש מופתעת לשמוע את המשטרה.
איילת רזין: אני ולילי בן עמי, אחותה של מיכל סלע, ביקרנו והיינו בקשר עם שתי החברות שאנחנו מכירות שעוסקות בטכנולוגיה הזו של הניטור האלקטרוני, להבדיל מפיקוח אלקטרוני.
איילת רזין: הטכנולוגיות האלה עובדות במדינות אחרות.
איילת רזין: הטכנולוגיה הישראלית, נעשה בה שימוש במדינות אחרות בהצלחה מרובה מאוד.
איילת רזין: תוך כדי שלחתי הודעה למנכ"ל של אחת החברות בתקווה או ציפייה, אני לא יודעת אם הם נמצאים בדיון, ואני פשוט מופתעת מעבר לכך שכבר שנים אנחנו שומעים את אותו טיעון.
איילת רזין: אני לפחות שלוש שנים משתתפת בדיונים האלה ושומעת בדיוק את אותו הדבר כאשר אומרים שהטכנולוגיה לא מספיקה.
איילת רזין: אז מה השתנה?
איילת רזין: אני שואלת מה השתנה בשלוש וחצי שנים האלה שכל הזמן מושכים אותנו עם הפיילוט הזה?
איילת רזין: הקשר שלנו כאיגוד מרכזי הסיוע הוא שאנחנו פועלות, מעבר לעיסוק שלנו גם בנושאים של אלימות במשפחה וכמובן עבירות מין פעמים רבות הן חלק מאלימות במשפחה, אבל אנחנו גם פועלות ומבקשות להרחיב את הניטור האלקטרוני הזה גם לעברייני מין.
איילת רזין: בהחלט אנחנו חושבות שזה יכול לשרת גם את החשוד שאמור להיות משוחרר בערובה.
איילת רזין: זאת אומרת, זה אינטרס של כולם להתכנס לזה ואני שואלת מה קרה בשלוש וחצי השנים האלה שכל הזמן אמרו שהטכנולוגיה הזאת כן או לא והיא פועלת בהצלחה במקומות אחרים.
איילת רזין: זה פשוט מרתיח לשמוע את העמדה של המדינה.
איילת רזין: מרתיח.
איילת רזין: שום דבר לא השתנה.
תהלה פרידמן: מישהו מהמשטרה רוצה להתייחס לדברים של איילת?
איילת אורנשטיין: אני אשמח להתייחס.
עאידה תומא סלימאן: היושבת ראש, גם אני רוצה להתייחס.
תהלה פרידמן: בוודאי, בשמחה.
איילת אורנשטיין: לגבי הצימוד האלקטרוני או הפיקוח האלקטרוני בו מדובר, זה הוצג מספר פעמים גם בפני הוועדה, שבוצעה בחינה מאוד מאוד מדוקדקת של הכלי הקיים לרבות פיילוטים שבוצעו, פיילוט טכנולוגי ופיילוט מבצעי ממש באמצעות סימולציות ותרחישים רבים וזאת כדי לבחון את הכלי בצורה מאוד מדוקדקת.
איילת אורנשטיין: אנחנו גם מכירים לפחות חלק מהנתונים על שימוש בו במדינות אחרות.
איילת אורנשטיין: כפי שציינה עמיתתי ממשרד המשפטים, הפיילוטים והבחינה של הכלי העלו חסרונות משמעותיים של הכלי לרבות הסיכון שהמפוקח יגיע למאוימת לפני המשטרה.
איילת אורנשטיין: אין ספק שחשוב למצוא כלי טוב שייתן מענה מיטבי למשוחררים אבל בשל חסרונות הכלי, עמדת המשטרה וגם עמדת משרד המשפטים בשלב זה היא לא לצאת לפועל עם הכלי.
איילת אורנשטיין: במקביל אנחנו מבצעים בחינה כדי לאתר כלי טוב יותר שיבצע את העבודה.
איילת אורנשטיין: בימים הקרובים אמור לצאת RFI לאיתור טכנולוגיה טובה יותר.
תהלה פרידמן: זה נכון שהתהליך הזה נמשך כבר שלוש שנים?
איילת אורנשטיין: אני לא זוכרת את התאריכים המדויקים אבל זה בהחלט תהליך ארוך של בחינה, של יצירת קשר עם הגורמים הרלוונטיים, פיילוט חוזר שבוצע כדי לוודא שהממצאים נכונים.
איילת אורנשטיין: שוב, אסור לקחת חלילה סיכון על שלומן של הנפגעות ולכן אנחנו ממשיכים ומחפשים וכמו שאמרתי בקרוב מאוד יצא RFI חדש, טכנולוגיה טובה יותר וטכנולוגיה שתיתן מענה לדברים.
תהלה פרידמן: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתייחס באופן כללי אבל גם להתחיל להתייחס לנושא של האזיקונים והמעקב.
עאידה תומא סלימאן: בעניין האזיקונים.
עאידה תומא סלימאן: כפי שאת יודעת, זאת הצעת חוק שעברה בקריאה טרומית בקדנציה הקודמת, הצעת חוק שלי וגם הצעת חוק אחרת של חברת הכנסת עליזה לביא.
עאידה תומא סלימאן: זה עבר ב-2017 בקריאה טרומית כאשר התנאי היה שיעבירו את הפיילוט הזה ולפי התוצאות יעשו את ההתאמות אותן אנחנו צריכים בתוך החוק.
עאידה תומא סלימאן: כבר שלוש שנים אנחנו מחכים לפיילוט.
עאידה תומא סלימאן: את תוצאות הפיילוט והפיילוט המבצעי, יש לי אותן.
עאידה תומא סלימאן: קיימתי כבר כמה ישיבות מעקב אחרי החוק הזה.
עאידה תומא סלימאן: הצעת החוק שלי עברה בקריאה טרומית, וכך גם הצעת החוק של חברת הכנסת קרן ברק, ואם אני לא טועה גם של חבר הכנסת סגלוביץ'.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מחכים להמשך החקיקה.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מתקבל על הדעת מה שנאמר כאן בעניין הפיילוט.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהמכשירים האלה או הטכנולוגיה הזו לא מכסה 100 אחוזים של הגברים האלימים והמסוכנים אבל בטוח זה מכסה יותר ממה שקיים היום.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אני עדיין זוכרת את הוויכוח שהיה לי עם המשטרה כאשר נאמר לי שזה מכסה רק 80 אחוזים מהמקרים והם לא יכולים להבטיח את שלומן של 20 האחוזים שנשארו.
עאידה תומא סלימאן: אני אמרתי שיתחילו לאבטח את ה-80 אחוזים ואחר כך נתחיל לחפש משהו יותר מתקדם בעניין ה-20 אחוזים.
עאידה תומא סלימאן: אפשר להזהיר את האישה ולפתח אצלה טכניקות כדי לשמור על עצמה אם יש לנו חשדות שהגבר במקרים מסוימים יכול להגיע אליה לפני המשטרה.
עאידה תומא סלימאן: לא יכול להיות שתוקעים טכנולוגיה שיכולה לעזור, ואנחנו רואים שנשים נרצחות.
עאידה תומא סלימאן: נשים נרצחות בגלל שחרורים בלתי אחראיים של אסירי אלמ"ב, של עצורים מסוכנים, של חוסר תקשור בין זרועות המדינה ועדיין מחפשים את הפתרון האידיאלי.
עאידה תומא סלימאן: אני מוכנה לומר לכם שבואו נתחיל עם פתרונות.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהם לא אידיאלים אבל הם מצילי חיים ואחר כך נמשיך להתקדם הלאה.
עאידה תומא סלימאן: לא מתקבל על הדעת מה שקורה.
עאידה תומא סלימאן: בעניין שחרור עצירי אלימות, אני לא יודעת אם התייחסתם באופן כללי אבל השבוע לצערי הרב הגשתי שאילתה דחופה שלא התקבלה על ידי הנשיאות ואני רוצה לנצל את ההזדמנות של הדיון הזה כדי לשאול את השאלה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת אם שאלתם כי הייתי בוועדת הכספים.
עאידה תומא סלימאן: היה פרסום שהייתה החלטה של השר לביטחון פנים הקודם להקים במשטרה יחידה מיוחדת למעקב אחרי אסירי אלמ"ב משוחררים מסוכנים.
עאידה תומא סלימאן: היחידה הזו הייתה צריכה להתחיל לפעול בספטמבר השנה.
עאידה תומא סלימאן: כפי שהתפרסם, היחידה עדיין לא הוקמה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מבקשת שייתנו לי תשובה עכשיו מה קורה עם היחידה הזו, האם מתכננים להקים אותה, מתי היא תתחיל לפעול.
עאידה תומא סלימאן: זה לא יכול להיות שיש למשטרה את כל הזמן שבעולם כדי לדכא הפגנות ואני לא יודעת מה עוד לעשות אבל לא לשמור על החיים של הנשים.
תהלה פרידמן: הנושא הזה עלה והובטח לנו שעוד היום, עוד בישיבה הזאת, נקבל תשובה לשאלה הזאת ואנחנו עדיין ממתינים.
תהלה פרידמן: את צודקת בדבריך.
רביד צברי: התשובה תינתן דרך המשרד לביטחון פנים.
רביד צברי: אני נציגת שירות בתי הסוהר.
רביד צברי: המענה צריך להינתן דרך המשרד לביטחון פנים.
תהלה פרידמן: יש לנו מישהו מהמשרד לביטחון פנים?
ברוך עדיקא: אני מהמשרד לביטחון פנים.
ברוך עדיקא: אין לנו כרגע תשובה לגבי היחידה הזאת אבל אני בודק את זה תוך כדי הישיבה הזאת ואני מקווה שאני אקבל תשובות עכשיו.
ברוך עדיקא: אם אני לא אקבל תשובות עכשיו, אני אתן אותן במהלך היום.
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת אין תשובה?
עאידה תומא סלימאן: ברוך, אני מתנצלת אבל אני לא הכרתי אותך קודם.
עאידה תומא סלימאן: מה התפקיד שלך במשרד?
ברוך עדיקא: אני בתכנון של המשרד לביטחון פנים.
ברוך עדיקא: אנחנו עושים כל מיני אישורים ארגוניים כאלה ואחרים לכל מיני יחידות שקמות בשלושת הגופים שהמשרד אחראי עליהם.
ברוך עדיקא: ספציפית לגבי האישור הארגוני הזה, אני פחות יותר לענות כרגע.
ברוך עדיקא: אני לא יודע אם זה ירד בגלל קיצוצים שהיו במשרד, בגלל שקיצצו לנו תקנים של כוח אדם או בגלל דברים אחרים.
ברוך עדיקא: אני צריך לבדוק.
עאידה תומא סלימאן: אם היחידה לארגון לא יודעת, מי כן יודע?
עאידה תומא סלימאן: אתם היחידה לתכנון של יחידות ואתם לא יודעים?
ברוך עדיקא: אנחנו מטפלים בהמון נושאים.
ברוך עדיקא: את צודקת.
כנרת מנגן אלמליח: ברוך, תרשה לי להתייחס.
כנרת מנגן אלמליח: יכול להיות שיהיה לי סטטוס יותר מעודכן.
כנרת מנגן אלמליח: אני עוזרת המשנה למנכ"ל.
כנרת מנגן אלמליח: הנושא עלה בדיון סטטוס שקיים השר בספטמבר.
כנרת מנגן אלמליח: ההחלטה להקים את היחידה הייתה החלטה של השר הקודם והשר הנוכחי אמר שהוא נדרש לבחון את הנושא.
כנרת מנגן אלמליח: הנושא כרגע נמצא בבחינה.
כנרת מנגן אלמליח: ככל שאתם רוצים סטטוס יותר מפורט מלשכת השר, אני מבקשת שתעבירו פנייה בכתב.
תהלה פרידמן: התשובה הזאת נראית לי קצת משונה.
תהלה פרידמן: הוועדה העבירה שאלות בכתב ולא קיבלה התייחסות ועכשיו אנחנו מעלים את השאלה בעל פה.
תהלה פרידמן: אם אין לך תשובה בעל פה, תשלחו לנו התייחסות בכתב אבל לא סביר שאנחנו צריכים לפנות שוב.
כנרת מנגן אלמליח: אין בעיה.
כנרת מנגן אלמליח: זה הסטטוס שאני יודעת גברתי.
כנרת מנגן אלמליח: זה הסטטוס שאני יכולה לתת.
תהלה פרידמן: אין בעיה אבל לומר לנו שנפנה שוב, לומר לוועדת הכנסת לפנות שוב, זה לא.
כנרת מנגן אלמליח: בסדר, אני לא יודעת שהתקבלה פנייה.
כנרת מנגן אלמליח: אם יש פנייה שהתקבלה, אני אברר היכן עומד המענה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה תבררי תוך כדי הישיבה.
תהלה פרידמן: הפנייה היא מאוגוסט 2020.
עאידה תומא סלימאן: אם אנשי המשטרה אתנו, יש עוד משהו.
עאידה תומא סלימאן: גם אני פניתי לשר בעניין שחרור אסירים באלימות.
עאידה תומא סלימאן: בישיבה שהתקיימה בוועדת הפנים בנושא של תקנות לשחרורים מינהליים, השר הבטיח להפסיק את השחרורים המינהליים של האסירים באלימות.
עאידה תומא סלימאן: זה בתוך הגדרת אסירים מסוכנים לציבור.
עאידה תומא סלימאן: בפנייה שלי ביקשתי להפסיק לאלתר את השחרורים המינהליים של אסירים אלו עד שייבדק הנושא ולבדוק מסלול או מתווה המחייב בדיקת מסוכנות והודעה לקורבן וכולי.
עאידה תומא סלימאן: גם על זה לא קיבלתי תשובה מהמשרד.
עאידה תומא סלימאן: מצד אחד המשרד או השר הבטיח לבדוק את זה ואני רוצה לדעת האם התחלתם בבדיקת המתווה הזה, האם יש החלטה להפסיק את השחרורים המינהליים עד לאישור המתווה הזה או מה הסטטוס של הדיון הזה?
תהלה פרידמן: לפי דעתי השאלה הופנתה למשרד לביטחון פנים.
אפרת ליפשיץ: אני אוכל להשיב על כך.
אפרת ליפשיץ: אני מהלשכה המשפטית של המשרד לביטחון פנים.
אפרת ליפשיץ: לעניין השחרורים המינהליים, כפי שכבר הוזכר בדיון הקודם על ידי שב"ס, הנושא נבחן.
אפרת ליפשיץ: ב-1 באוקטובר המשרד הפיץ תזכיר חוק בנושא השחרור המינהלי, כך שעברייני אלימות וגם עברייני מין למעשה יוחרגו מהסדר השחרור המינהלי המורחב שקיים.
אפרת ליפשיץ: כיום למעשה האוכלוסייה היחידה שמוחרגת מהשחרור המינהלי המורחב אלה אסירים ביטחוניים והתיקון לחוק יאפשר את זה שגם אסירי אלימות ועברייני מין – שכמובן שאלה אסירים שגם המסוכנות שלהם לביטחון הציבור היא גבוהה – גם הם יוחרגו מההסדר המורחב של השחרור המינהלי.
אפרת ליפשיץ: כרגע התזכיר נמצא בשלב של הערות לציבור ולאחר שיתקבלו ההערות כמובן נמשיך לקדם אותו.
אפרת ליפשיץ: זה גם חלק מהמחויבות שלנו בהתאם להחלטת ממשלה 291 שקשורה לבג"ץ שטח מחיה וזה חלק ממדיניות השר וזה משהו שהשר הכריז עליו כמשהו שחשוב לו לטפל בו עת הוא נכנס לתפקידו, בעניין של הצורך של הביטחון האישי של אזרחי מדינת ישראל.
אפרת ליפשיץ: לאחר שיתקבלו ההערות, זה יעבור להחלטת הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: סליחה על הבורות, אבל חשבתי שהחוק בעניין שחרורים מינהליים כבר עבר ולפני כחודש היה אישור של תקנות בוועדת הפנים.
עאידה תומא סלימאן: מה תזכיר החוק הזה ולמה היה צריך תזכיר חוק חדש שמחריג?
עאידה תומא סלימאן: למה לא הכנסתם את ההחרגה כבר בתקנות של החוק הקודם?
עאידה תומא סלימאן: האם זה מחייב תהליך חקיקה מלכתחילה?
אפרת ליפשיץ: מה שלמעשה הובא בפני ועדת הפנים לפני כחודש, זה היה נושא תקן הכליאה.
אפרת ליפשיץ: יש תקן כליאה של מספר מסוים של אסירים שיכולים להיות בו זמנית בכלא אסורים ועצורים.
אפרת ליפשיץ: כיום התקן עומד על 14,000 אסירים ועצורים.
אפרת ליפשיץ: את הפירוט אני מניחה שנוכל לשמוע משב"ס.
אפרת ליפשיץ: אני אוכל לפרט בקצרה אבל אם רוצים לשמוע יתר פירוט, אפשר לשמוע את נציג שירות בתי הסוהר בעניין הזה.
אפרת ליפשיץ: כרגע זה תקן שהוא מחודש אחת לזמן מה.
אפרת ליפשיץ: כרגע הוא חודש לחצי שנה ובחודש מארס אמורים להגיע לוועדת הפנים להראות התקדמות.
אפרת ליפשיץ: זה מדבר על תקן הכליאה עצמו.
אפרת ליפשיץ: נושא השחרור המינהלי מוסדר בפקודת בתי הסוהר ולכן היה צורך לעניין החרגה מהשחרור המינהלי לעשות את זה במסגרת תיקון לפקודת בתי הסוהר זה התזכיר שהופץ בתחילת החודש.
תהלה פרידמן: התקנות שנדונו בוועדת הפנים הן לגבי תקן הכליאה.
אפרת ליפשיץ: כן.
אפרת ליפשיץ: לגבי תקן הכליאה.
עאידה תומא סלימאן: אבל שינוי תקנת בתי הסוהר כדי להחריג את אסירי האלימות יגיע לוועדת חוק חוקה ומשפט, נכון?
עאידה תומא סלימאן: אם וכאשר.
אפרת ליפשיץ: למיטב הבנתי אבל יתקנו אותי אם אני טועה.
אפרת ליפשיץ: אולי משרד המשפטים יוכל להתייחס לזה.
קריאה: לדעתי זה בוועדת הפנים.
ענת מימון: חוק למניעת אלימות במשפחה הוא בוועדת החוקה.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים, עד לקבלת החוק, התיקון הזה לפקודה, מה מתכנן המשרד?
עאידה תומא סלימאן: האם הולכים להפסיק את השחרורים המינהליים לאסירי אלמ"ב או לפחות לשנות את המתווה כדי להבטיח שלא ישתחררו מסוכנים עד לשינוי התקנה?
אפרת ליפשיץ: התיקון נועד לצורך השינוי הזה.
תהלה פרידמן: אבל עד אז.
אפרת ליפשיץ: יש היערכות ממוחשבת.
אפרת ליפשיץ: את זה יוכלו לפרט בשב"ס.
אפרת ליפשיץ: זה לא משהו שיכול להיעשות מהיום למחר.
אפרת ליפשיץ: אלה דברים שהם מורכבים.
עאידה תומא סלימאן: גברתי, אני מבינה שזה ייקח זמן, עד שיגיע לכנסת, עד שיאושר ואולי נלך לבחירות.
עאידה תומא סלימאן: זה אומר שאתם תמשיכו – לא אתם – לשחרר אסירי אלמ"ב בגלל שלא הוחרגו.
עאידה תומא סלימאן: אני ביקשתי שייעשה איזשהו צעד או מתווה יותר דקדקני בשחרורים האלה כדי להבטיח שלא נחזור חס וחלילה לאותם מקרים קודמים של נשים שנרצחו כאשר אסירים מסוכנים ישוחררו בגלל שחרור מינהלי.
עאידה תומא סלימאן: אני עומדת על כך שהוועדה תבקש שהשר יגיב לזה.
עאידה תומא סלימאן: כל תהליך החקיקה עלול להימשך עוד כמה שנים.
עאידה תומא סלימאן: ראינו שבאזיקונים זה נמשך יותר משלוש שנים.
עאידה תומא סלימאן: מי יבטיח לנו שעד שיתקנו את התקנה הזאת ויחריגו את אסירי האלמ"ב מהשחרורים המינהליים לא ימשיכו לשחרר אסירים מסוכנים וחס וחלילה נשים יאבדו את החיים שלהן?
אפרת ליפשיץ: אולי נוכל לשמוע מנציג שירות בתי הסוהר אם יש איזשהו מתווה כזה.
אפרת ליפשיץ: אני יכולה לומר שבתקופה של הקורונה - - -
עאידה תומא סלימאן: השר לביטחון פנים הבטיח בוועדת הפנים שהוא ינסה לעשות מתווה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאתם אפילו עוד לא התחלתם לדון בזה.
אפרת ליפשיץ: ודאי שזה נדון.
אפרת ליפשיץ: זה התזכיר שהופץ.
תהלה פרידמן: הבנו את הסיטואציה.
אפרת ליפשיץ: זה משהו נקודתי.
אפרת ליפשיץ: בוודאי נציגי שירות בתי הסוהר יוכלו לפרט יותר.
עאידה תומא סלימאן: זה לא נקודתי וזה לא שירות בתי הסוהר.
תהלה פרידמן: בינתיים יש לנו שתי שאלות.
תהלה פרידמן: עד שתעבור החקיקה, אם וכאשר, נשמח לשמוע מה התהליך שעושה שירות בתי הסוהר ברמת המדיניות.
תהלה פרידמן: אם אני מבינה נכון יש כאן שאלה של מערכת מנע וכל הקשר לרווחה המקומית.
תהלה פרידמן: זאת אומרת, אם כבר אדם משתחרר - ואנחנו לא רוצים שהוא ישתחרר – מה נעשה כדי לסגור מעגל ולהגן על נפגעת העבירה לשעבר וחלילה גם לעתיד.
תהלה פרידמן: אני אשמח לשמוע את התייחסות שירות בתי הסוהר לגבי המדיניות וגם עורכת הדין ליאנה מגד ממשרד המשפטים.
רביד צברי: מבחינת שחרור מינהלי, כמו שציינה קודמתי, הדבר נמצא בתהליך חקיקה.
רביד צברי: שב"ס עשה איזושהי עבודה וחשיבה לשחרור דיפרנציאלי וזה עבר למשרד לביטחון פנים וזה בתהליך חקיקה מול המשרד לביטחון פנים.
רביד צברי: מבחינת יידוע לקהילה, כמו שציינתי גם בדיון הקודם, שב"ס מודיע לקהילה על שחרור של האסירים בכמה צמתים.
רביד צברי: ההודעה לקהילה והקשר עם הקהילה נעשה אפילו כבר מרגע שהאסיר נכנס בשלב המעצר לכלא וכמובן עם שחרורו נעשה יידוע הן לפני שחרור מלא, הן לפני שחרור מוקדם ובשחרור מינהלי - במיידי.
רביד צברי: ברגע שמתקיים השחרור המינהלי, באותו רגע, במיידי, שב"ס מיידע את גורמי הקהילה על השחרור.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לומר שהיו לנו מקרים בוועדה הזו שדנו בהם באופן ספציפי והקורבן לא יודעה על השחרור, כמו... שלא יודעה על כך.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו שאלנו את המשטרה.
עאידה תומא סלימאן: היא לא ידעה שהוא משתחרר.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים מהמחקר שעשה מרכז המחקר והמידע של הכנסת על שחרור אסירי אלמ"ב שלפעמים הם משתחררים באותו יום בו דנים בוועדת השחרור על השחרור שלהם.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, לא יכול להיות שהספיקו באותו יום ליידע את הקורבן על כך שהוא משתחרר.
עאידה תומא סלימאן: היה דגש בתחקיר של מרכז המחקר כי הרבה פעמים כי העניין של המסוכנות, לא דנים בו בוועדה עצמה.
עאידה תומא סלימאן: בואו לא ניתמם.
עאידה תומא סלימאן: כל מה שכתוב בתקנות, יפה, אבל האם זה הולך לפי הפרוטוקול?
תהלה פרידמן: עורכת הדין ליאנה מגד, בבקשה.
ליאנה מגד: אני לגמרי מסכימה עם חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן שגם דנה בנושא הזה עת הייתה יושבת ראש הוועדה.
ליאנה מגד: יש לנו קושי.
ליאנה מגד: אנחנו נמצאים במהלכים כדי לבדוק היכן בדיוק יהיה הפתרון הנכון ואני אסביר.
ליאנה מגד: התקנות קובעות היום שהיידוע יתבצע באמצעות מערכת מנע.
ליאנה מגד: מערכת מנע נמצאת באחריות המשטרה, באחריות המשרד לביטחון פנים.
ליאנה מגד: קבועי הזמן בהם עובדת המערכת הזאת, גם כשהיא עובדת מצוין וללא תקלות, ובאמת במשטרה עושים עבודה מאוד יסודית בהקשר הזה, גם כשהיא עובדת לפי הפרוטוקול, יש קושי ביידוע שהוא יידוע דחוף.
ליאנה מגד: המערכת הזאת היא מערכת ממוחשבת שבעצם שואבת את הנתונים שלה מכל המערכות של רשויות האכיפה האחרות אבל היא מקבלת את הנתונים - אם אני לא טועה, ואיילת אורנשטיין תתקן אותי - ב-12:00 בלילה, ובעצם למוחרת מנפיקה את הודעות ה-SMS לנפגעים.
ליאנה מגד: זה אומר שלכל הפחות יש משהו כמו 24 שעות עד שמתקבלת הודעה אצל הנפגע ואני מזכירה שגם הנפגע עצמו, לוקח לו איזשהו פרק זמן להיכנס לתוך המערכת.
ליאנה מגד: פרק הזמן שלוקח לנפגע להיכנס לתוך המערכת, זה באמת באחריותו וזה פחות באחריות הרשויות אבל אנחנו צריכים להבין שיש לנו לפחות 24 שעות עד שבכלל הנפגע מקבל איזושהי הבנה שיש מידע חדש במערכת.
ליאנה מגד: אגב, הוא לא תמיד ידע מהו המידע החדש לפי ההודעה שהוא מקבל.
תהלה פרידמן: שאלת הבהרה.
תהלה פרידמן: הנפגע אמור להיכנס באופן פרו אקטיבי אל המערכת כל יום כדי לבדוק?
ליאנה מגד: הנפגע מקבל בטלפון הודעת SMS, נפגע שביקש זאת, שיש לו מידע חדש במערכת.
ליאנה מגד: הוא צריך להיכנס עם הקוד והסיסמה שהוא קיבל לתוך המחשב ולאתר את ההודעה הקונקרטית החדשה שמחכה לו.
ליאנה מגד: בעצם הוא מקבל חיווי טלפוני שיש הודעה חדשה והוא נכנס לתוך המערכת.