GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איריס בן יעקב: אוכלוסייה אחת היא הילדים שאנחנו יודעים שהם בסיכון.
איריס בן יעקב: שם ביקשנו מעובדי ההוראה להיות בקשר אינטנסיבי עם הילדים.
איריס בן יעקב: האוכלוסייה השנייה היא אוכלוסייה שאנחנו לא יודעים עליה ולגביה אפשר להסתמך על סימנים שפרסמנו והנחינו.
איריס בן יעקב: יש את המעטפת המקצועית של היועצים החינוכיים ומדריכי היחידה שלי שעומדים לרשות צוותי החינוך.
איריס בן יעקב: במידה וילד מאותר כילד בסיכון, המגמה שלנו היא לבדוק מה איתו.
עודד פורר: כשאת אומרת "הפצנו" מעניין אותי איך זה מגיע לקצה.
עודד פורר: איך המורים בקצה קיבלו את ההדרכה לגבי זיהוי פגיעה כזו או אחרת ואת תמרורי האזהרה?
תמר זנדברג: איזה סוג של מעקב, אם בכלל, יש לכם אחרי זה שזה מבוצע?
תמר זנדברג: אנחנו שומעים שמשפחות בסיכון הן משפחות שיותר קשה להן להתקשר לזום, שהלמידה מרחוק הרבה יותר קשה להן, שהמורות בעצמן מטופלות בילדים שגם הם אמורים לתפעל את הזום.
תמר זנדברג: שגרת הריחוק הזאת מאוד קשה למערכת החינוך.
תמר זנדברג: ככל שיורדים במעמד הסוציו אקונומי, כך עולה הסיכון ועולה הקושי.
תמר זנדברג: איזה מעקב יש לכם על ההנחיות שהן אכן מבוצעות?
איריס בן יעקב: באתר "לומדים בביטחון" יש את כל ההנחיות.
איריס בן יעקב: מנהלי בתי הספר מפרסמים את ההנחיות לצוותי ההוראה.
איריס בן יעקב: יצאה השנה הנחיה ממינהל עובדי הוראה לכל הצוותים החינוכיים לעבור השתלמות, שכוללת למידה מרחוק והיבטים של שיח רגשי, כשחלק מזה זה איתור וזיהוי ילדים בסיכון.
איריס בן יעקב: יועצות בית ספר מעבירות בהרצאה שצילמנו את סימני האיתור והזיהוי לצוותי המורים - או על ידי האתר, או על ידי מסמכים.
איריס בן יעקב: עשינו את זה בכמה חלופות, כדי שזה יגיע עד כמה שאפשר לכלל עובדי ההוראה.
עודד פורר: כמה עובדי הוראה נחשפו לעניין הזה?
איריס בן יעקב: אין לי מושג.
איריס בן יעקב: כשזה מגיע למנהלי בתי ספר, מנהלי בתי הספר מחויבים להעביר את זה לצוותי ההוראה.
עודד פורר: יש נתק בין מה שמגיע לשטח ובין מה שמורה בנקודת הקצה מקבל או יודע.
עודד פורר: אני לא אומר לכם את זה בתור איזו שהיא נזיפה.
עודד פורר: זה ששמים חומר באתר ואומרים למנהלים, בזה עוד לא נגמר האירוע.
עודד פורר: יש לכם היום שר שהיה אלוף בצה"ל, הוא בוודאי מכיר את מתן הפקודה ווידוא הביצוע.
עודד פורר: אם אתם מורידים הנחיות מהמטה לשטח, אמור להיות לכם פידבק שאומר: מתוך 60,000 עובדי הוראה 50,000 ראו, 20,000 ראו, 5,000 ראו.
עודד פורר: זה המינימום כדי להבין שהחומרים הנפלאים והמצוינים האלה שאתם מפיקים באמת משמשים מישהו.
עודד פורר: מנקודת הראות הקטנה שלי, ומההיכרות שלי, אני מעריך שמעט מאוד מכל זה הגיע בתוך הברדק ששולט באירוע הזה.
עודד פורר: חייבים לדעת כמה מזה הגיע.
איריס בן יעקב: אנחנו סומכים על ההנהגה החינוכית שלנו ועל המנהלים שיעבירו את הנהלים שאנחנו מעבירים.
איריס בן יעקב: אלה נהלים חשובים שנועדו להצלת ילדים.
עודד פורר: ואת לא יודעת עד רגע זה כמה מהם באמת עשו את זה.
תמר זנדברג: זו הערכה פשוטה.
עודד פורר: האלוף סומך על המג"דים שלו, אבל הוא מוודא שהם מבצעים את הפקודות.
תמר זנדברג: זה לא רק עניין של לוודא.
תמר זנדברג: כל הנחיה צריכה להיות מלווה בהערכה של כן, לא, הצליח, טוב, לא טוב, איזה שהוא פידבק מהשטח.
תהלה פרידמן: אם הם רוצים לדווח, למי הם מדווחים?
תהלה פרידמן: זה די פשוט לבקש מהמנהלים לדווח לכם אם המורים דיווחו להם.
תמר זנדברג: המנהל בבית ספר של הבת שלי מדווח לנו כמה הורים פתחו את הוובטופ.
תמר זנדברג: אם עברו איזה יומיים, שלושה ולא פתחתי - אני מרגישה רע.
תמר זנדברג: אם אחרינו אפשר לעקוב, בטוח אפשר לעקוב אחרי עובדי ההוראה עצמם - פתחו, לא פתחו, קראו, דיווחו, הייתה טעות כתיב, הייתה טעות סופר, היה איזה משהו שהם רוצים להציף.
תמר זנדברג: בכל החצי השנה הזאת היה לכם דין ודברים עם השטח?
תמר זנדברג: היו תלמידים שזוהו ובעקבות זה רצו לשפר משהו, לשנות, להפנות?
עודד פורר: זה פשוט חוצה את כל המשרד, זה לא רק בעניין הזה.
תמר זנדברג: האם היו דיווחים על ילדים שנמצאים בבתים בסיכון?
תמר זנדברג: אנחנו שומעות ממרכזי סיוע ומגופים התנדבותיים על עלייה של עשרות ואולי מאות אחוזים באלימות מינית ובאלימות מינית במשפחה.
תמר זנדברג: כמה מזה אותר במערכת החינוך?
איריס בן יעקב: היועצות דיווחו בתקופת הקורונה על פניות של תלמידים.
איריס בן יעקב: היה מספר לא מבוטל של ילדים שדיווחו על קשיים מכל הסוגים במשפחה, על נטיות אובדניות.
איריס בן יעקב: מיפינו את הפניות של היועצות.
איריס בן יעקב: נשמח לשלוח לכם אותן.
עודד פורר: אני אשמח אם תשלחי.
זוהר סהר: כל המרכזים הטיפוליים במערך בריאות הנפש יישארו פתוחים.
זוהר סהר: לא היה שינוי בצוות האשפוזי לנפגעות תקיפה מינית.
זוהר סהר: העלינו לאתר את כל המערכים שקיימים במערכת הבריאות בנושא של פגיעה מינית ובנושא של אלימות במשפחה, בתקווה שבימים הקרובים זה גם יונגש בערבית, אנגלית ורוסית.
זוהר סהר: עשינו המון מפגשי זום בחודשים האחרונים עם צוותים טיפוליים בקופות החולים ובבתי החולים.
זוהר סהר: הוצאנו הנחיה לשטח שעוזרת לצוותים שנותנים טיפול בטלפון בנוגע לאיך שואלים שאלות רגישות.
עודד פורר: יש את השאלון החדש שהפצתם לנפגעות תקיפה מינית שהוסיפו בו שאלות לגבי צריכת סמים או אלכוהול.
עודד פורר: הנושא של צריכת סמים ואלכוהול לא רלוונטי, הוא לא ממן העניין.
עודד פורר: יש איזו שהיא אמירה, אני לא יודע אם היא נאמרה על ידכם או לא, שזו איזו שהיא דרישה של הוועדה למניעת סמים ואלכוהול.
זוהר סהר: המחלקה לסמים ואלכוהול אצלנו דחפה להכניס את זה לתוך השאלון.
זוהר סהר: אנחנו נעשה חשיבה מחודשת אם צריך את זה, אנחנו נבדוק את הדברים.
עודד פורר: כשמגיעה מישהי או מגיע מישהו למרכז אקוטי להתלונן על פגיעה, השאלון צריך להיות רלוונטי לפגיעה בלבד, אי אפשר לעשות סקר כללי על כל מיני דברים שמעניינים את מערכת הבריאות.
זוהר סהר: זה הגיע ממקום שאומר שכשמגיעה מישהי יכול שאפשר לנסות לסייע לה גם בעניין הזה.
זוהר סהר: קיבלתי את הערה, אנחנו נבדוק את העניין.
זוהר סהר: צריך להבין שמדובר באנשי מקצוע שונים שלכל אחד יש דעה שונה.
עודד פורר: בדקנו את זה עם הוועדה.
עודד פורר: לוועדה לא הייתה עמדה בעניין הזה.
זוהר סהר: השיח היה סביב כל נושא התשאול של האונס.
זוהר סהר: נעשה חשיבה עם המשטרה, עם משרד המשפטים, עם המחלקה לרפואה משפטית ועם כל מי שאחראי על הראיות בהמשך החקירה.
איילת אורנשטיין: אני מבקשת להתייחס לעניין התלונה המקוונת.
איילת אורנשטיין: אנחנו לא מסתפקים בתלונות מקוונות על עבירות מין ואלימות במשפחה, אבל זאת עוד דרך לפנות למשטרה לקריאת עזרה או לאפשרות ליצירת קשר לשם הגשת תלונה.
איילת אורנשטיין: ההנחיה היא ליצור קשר עם הנפגעת או הנפגע, לא להסתפק בתלונה המקוונת.
איילת אורנשטיין: ישנו פיקוח צמוד על התלונות האלו במחוזות ובפיקוח יום יומי של המטה.
עודד פורר: יש לך תשובה לגבי הסיור?
איילת אורנשטיין: תוגברו הכוחות במסגרת ההיערכות לחג ולסגר.
איילת אורנשטיין: תוגברו הכוחות בשטח לאו דווקא על עבירות אלימות ומין אלא לכלל הפעילות.
יעל מרים סיני: אני מבקשת להתייחס לתכלול המידע ולהעברות המידע בין הגופים השונים, בין משרדי הממשלה.
יעל מרים סיני: אם מתייחסים לניסיון הרצח במצפה רמון, אז היה רשום בדיווחים שהאישה התלוננה במשטרה במחוז תל אביב אבל לא הייתה מוכרת לרווחה במצפה רמון.
יעל מרים סיני: ממקרים בעבר אנחנו יודעים שיש בעיה חמורה של העברות מידע.
יעל מרים סיני: השדולה עוקבת אחרי הפער שנוצר בהעברת המידע בין משרד הרווחה למשרד החינוך.
יעל מרים סיני: כאשר ילד מגיע עם רקע של פגיעה מינית בבית, עם רקע של אלימות במשפחה, והוא מוכר לרווחה, הרווחה לא חייבת בדיווח למשרד החינוך.
יעל מרים סיני: אנחנו לא מאפשרים לעוד גורם לעקוב ולהסתכל אחר מצבו של הילד או הילדה.
יעל מרים סיני: העובדה שאין מעבר מידע בין הרווחה למערכת החינוך - פשוט אבסורד.
גלי עציון: במהלך הדיון עשיתי איזו שהיא בדיקה עם חברות מהשטח – גננת, מנהלת.
גלי עציון: לאף אחת לא היה מושג על מה שדובר פה ממשרד הרווחה, מה שאומר שהשטח לא קיבל את זה.
גלי עציון: במשפחות שהן על סף פיצוץ ביקור משטרתי עלול להדליק איזה שהוא גפרור, עלול להיות מסוכן.
גלי עציון: גורמי חינוך הם דווקא הגורם שיכול להיות גורם מקשר, גורם שטבעי שיגיע לביקורי בית ויהיה בקשר רציף.
גלי עציון: החוליה של משרד החינוך היא חוליה קריטית בנקודות האלו.
גלי עציון: חייבים לבדוק שזה באמת יורד לשטח.
גלי עציון: כרגע אפשר להגיד בוודאות שזה לא נמצא בשטח, למרות שהכוונה היא כוונה טובה.
גלי עציון: יש תחושה של חשש.
גלי עציון: בקו של נעמ"ת, שזה כוכבית 9201, יש עלייה בפניות.
גלי עציון: רק היום יש מצב מאוד לחוץ.
גלי עציון: תוך כדי דיון העברתי את הטופס המקוון.
גלי עציון: יש הרבה קשיים, בפרט אם זה גורם חיצוני שהוא לא מישהו מהמשפחה ורוצה להשתמש.
גלי עציון: חייבת בסוף הדבר הזה להיות איזו שהיא הפניה.
גלי עציון: אישה שהיא במצב לחץ לא תתחיל לחפש באינטרנט.
גלי עציון: אם היא כבר הגיעה לאפליקציה הזאת, צריכה בסוף האפליקציה להיות הכוונה מה היא צריכה לעשות, איך היא צריכה להתנהג.
גלי עציון: בצרפת, עוד בתקופת הסגר הראשון, פתחו בבתי מרקחת קווים ייעודים שאפשר היה להתקשר למשטרה או לרווחה.
גלי עציון: בתוך הבית יש סוג של מצב שלא תמיד אפשר לפעול באופן פתוח, שלא תמיד אפשר לחפש, בטח שלא לדבר.
גלי עציון: צריך לחשוב על מקומות שבהם אפשר יהיה לקבל עזרה, שבהם אפשר יהיה להתלונן.
גלי עציון: גורמי החינוך הם גורמים מאוד קריטיים פה, חייבים להביא אותם לתוך המערכת בצורה טובה.
עודד פורר: אני אשמח לשמוע על הקשר בין גורמי הרווחה לגורמי החינוך.
איזבל סרי לוי: יש מצבים שעל פי חוק משרד החינוך מחויב לערב את רשויות הרווחה.
איזבל סרי לוי: כולנו מכירים את המצבים על פי חוק הדיווח.
איזבל סרי לוי: אנחנו מקבלים ברשויות המקומיות המון דיווחים מגורמי חינוך.
עודד פורר: השאלה אם קורה משהו הפוך - שמשרד הרווחה אומר למשרד החינוך: חבר'ה, נא לקיים בדיקה יותר מעמיקה במשפחה מסוימת.
איזבל סרי לוי: ככל שמדובר בדברים שקשורים לילדים, כמעט תמיד עובדת סוציאלית תבקש את רשות המשפחה לדבר עם גורמי חינוך.
איזבל סרי לוי: היא תראה את גורמי החינוך כעמוד התווך בטיפול בילדים.
איזבל סרי לוי: ככל שאישה תבוא לבד והבעיות שלה יישמעו כבעיות פרטיות שלה, לא תמיד המוקד יהיה הילדים, לכן לא בהכרח יערבו את מערכת החינוך.
איזבל סרי לוי: ככל שיש דאגה לשלום הילדים, בוודאי תיעשה פנייה למערכת החינוך.
איזבל סרי לוי: גם עובדת סוציאלית לחוק הנוער רשאית על פי חוק לפנות למשרד החינוך ולבתי ספר כדי לברר את המידע לגבי הילדים, לבדוק לשלומם.
עודד פורר: השאלה אם יצאה עכשיו איזו שהיא הנחיה למחלקות הרווחה ברשויות המקומיות: אנא עדכנו את בתי הספר על משפחות שנמצאות בסיכון, אנא תבקשו ממנהלי בתי הספר לבצע מעקב יומי, שבועי, תיצרו קשר עם הילד כדי להבין מה המצב שם.
איזבל סרי לוי: אני לא יודעת לענות לך, זה לא התחום שאני אחראית עליו.
עודד פורר: מי אחראי על התחום הזה?
איזבל סרי לוי: יש את העובדים הסוציאליים שמטפלים במשפחה, ויש את העובדים הסוציאליים לחוק הנוער.
עודד פורר: כשמדברים על פגיעות מיניות בילדים ובבני נוער, זה בדיוק המקום לבוא ולהגיד: חבר'ה, יש פה כמה מקומות שיש בהם יותר סיכון.
איזבל סרי לוי: איפה שצריך עושים עבודה משותפת ומערכתית עם גורמי חינוך ועם גורמי רווחה.
איזבל סרי לוי: למוקד 105 מגיעות תלונות על ילדים שחוו פגיעות באינטרנט.
איזבל סרי לוי: דסק רווחה, דסק חינוך, דסק בריאות וכל החלקים של ביטחון פנים ומשטרה עובדים שם במשותף.
איזבל סרי לוי: במרכזי הגנה יש צוותים רב-מקצועיים.
איזבל סרי לוי: רשות הרווחה היא רב מקצועית רוב השנה, ללא קשר לסגר, בוודאי סביב ילדים בסיכון.
איזבל סרי לוי: נערה שעברה אונס היא קודם כל קטינה.
איזבל סרי לוי: יש מרכז הגנה ששם נמצאים כל האנשים שיכולים לטפל בה.
איזבל סרי לוי: הם נמצאים במקום מאוד נעים, מאוד מותאם לקטינים.
איזבל סרי לוי: יש מקומות במדינה שמכוונים לעבודה מערכתית, לעבודה שהילד הוא במרכז.
איזבל סרי לוי: אני חושבת שצריך לנצל עד תום את המסגרות האלו.
עודד פורר: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו עם כניסת מדינת ישראל לסגר - איך אנחנו מונעים ואיך אנחנו מאפשרים לנורות האדומות שנדלקות להציל נערות או נערים מפגיעה מינית או מפגיעת אלימות במשפחה.
עודד פורר: בזה, לצערי, המערכת לא משתפת פעולה בין כל המשרדים.
עודד פורר: הטיפול בנפגעת הוא לא פחות חשוב, רק הוא מגיע אחרי הפגיעה.
עודד פורר: ברור לנו לחלוטין שאנחנו נכנסים לתקופה שבה יהיו יותר פגיעות, ברור לנו לחלוטין שאנחנו נכנסים לתקופה שבה יהיו יותר פניות למרכזי הסיוע וסיר הלחץ הזה רק ילך ויבעבע.
עודד פורר: המערכת צריכה לראות איך היא יודעת להתערב טרם הפגיעה, איך היא יודעת לצמצם את הפגיעה, לא רק להגיע לשלב שבו מדברים על חקירת הרצח.
איזבל סרי לוי: יש הסדרים חוקיים שקיימים.
איזבל סרי לוי: היו גם הצעות חוק להרחיב את ההסדרים החוקיים.
איזבל סרי לוי: אני יכולה לנסות לדבר עם משרד ממשלתי נוסף כשאני דואגת לשלומו של ילד.
איזבל סרי לוי: מי שמודאג לגבי שלומו של קטין יכול להרים טלפון למחלקה לשירותים חברתיים.
עודד פורר: השאלה אם כשהמחלקה לשירותים חברתיים מודאגת היא מרימה טלפון למנהל בית ספר.
איזבל סרי לוי: יש הרבה מאוד מצבים שזה המצב החוקי האפשרי - ליצור קשר עם בית ספר, לשאול לשלומו של ילד.
עודד פורר: זה לא קורה בצורה סדורה.
עודד פורר: ניכר שהממשלה לא פועלת כיד אחת וכזרוע אחת בתקופת הסגר כדי למנוע אלימות במשפחה ופגיעה מינית.
עודד פורר: חייבים משרדי הממשלה הרלוונטיים, שהם בט"פ, בריאות, רווחה וחינוך, למצוא את הדרך לשתף פעולה גם בתוך המחלקות המשרדיות השונות.
עודד פורר: ראשית, הוועדה קוראת לשר לביטחון פנים להרחיב את היעדים שלו כפי שהוא פרסם אותם ב-12 באוגוסט, ולהוסיף את היעד של מניעת אלימות במשפחה ופגיעה מינית.
עודד פורר: העובדה שזה לא מוגדר כאחד מיעדי המשרד דווקא בתקופה שאנחנו רואים עלייה של מאות אחוזים בפניות בנושא הזה, מצביעה על איזה שהוא נתק בין מה שקורה בשטח לבין מה שקורה במטה.
עודד פורר: השר יכול לעשות את זה בקלות עוד היום.
עודד פורר: אנחנו מבקשים ממשרד החינוך את חומרי ההסברה הקיימים לגבי נורות האזהרה, לגבי התמרורים שכל מורה, שכל איש חינוך צריך לשים לב אליהם.
עודד פורר: חייבים לרדת לשטח, כולל דיווח חזרה מי קיבל את הנהלים האלה, מי קרא אותם, מי למד אותם.
עודד פורר: ההנחיות מצוינות, ההדרכות נפלאות, רק הן לא מגיעות לנקודת הקצה, או לפחות אין לנו שום אינדיקציה שהן הגיעו לשם.
עודד פורר: צריך לייצר את הרצף הזה בין מחלקות הרווחה לחינוך, הוא קריטי דווקא בטיפול בגילאים האלה.
עודד פורר: לעיתים אתה יכול לגלות דרך הקשר עם הילד על אלימות בתוך המשפחה שלא בהכרח מופנית כלפיו.
עודד פורר: אני פונה למשרד הרווחה שבהנחיה למחלקות הרווחה יבצעו פניות יזומות למנהלי בתי הספר, יגדירו משפחות ששם צריך לתת קשב יותר רב, על מנת שהמנהל יוכל להפנות את תשומת לב המחנכות להיכנס יותר לתחום הזה.
עודד פורר: אנחנו נכנסים לתקופה מאוד-מאוד רגישה.
עודד פורר: אני שמח שלפחות בתקופה הזאת העובדות הסוציאליות הוחרגו מהסגר והמחלקות לשירותים חברתיים הוחרגו מהסגר, אבל לא די בכך.
עודד פורר: אני מצפה לראות תכנית ייעודית במשרד הרווחה, במשרד לבט"פ, במשרד הבריאות ובמשרד החינוך למניעת אלימות בתוך המשפחה ופגיעה מינית כחלק אינטגרלי מההיערכות של המערכות להתנהלות בתקופת הסגר.
עודד פורר: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.
עודד פורר: היום ה-8 בספטמבר, י"ט באלול.
עודד פורר: הנושא הוא השקת מדד הוועדה לייצוג נשים בחברות ציבוריות וגופי ביטוח.
עודד פורר: הם מצטרפים אלינו ואני מברך את גברת ענת גואטה, יושבת-ראש רשות לניירות ערך, והד"ר משה ברקת, מנהל רשות שוק ההון, הביטחון והחיסכון במשרד האוצר.
עודד פורר: אני חייב לומר שזה לכאורה משהו קטן אבל בעיניי זה איזשהו יום היסטורי לנשים בישראל ולכל מי שמאמין בשוויון בין המינים.
עודד פורר: במדד שאנחנו משיקים היום לראשונה, אנחנו מייצרים שקיפות כדי שהציבור יוכל לבחור האם הוא רוצה להשקיע בחברה שמפלה נשים או שהוא מעדיף להשקיע בחברה שיש בה שוויון בין המינים.
עודד פורר: כשאנחנו מדברים על השוויון, זה צריך לבוא לידי ביטוי דווקא ברמות הגבוהות.
עודד פורר: מסירים בעצם את המסכים וההסתרות.
עודד פורר: לא יהיו הסתרות, לא תהיינה איזה שהן גילדות, ובעצם את חובת ההוכחה לחברות עצמן.
עודד פורר: אני חושב שחברה שמגייסת כסף מהציבור צריכה לתת דיון וחשבון לציבור כולו, גם ל-51% מהציבור שהן נשים, ואולי כתוצאה מהמדד הזה, ציבור גם הצרכניות וגם המשקיעות יעקבו אחרי המדד.
עודד פורר: אגב, הכוונה היא לפרסם את המדד הזה אחת לחצי שנה כי אני מניח שיהיו שינויים כתוצאה מהפרסום, ואפשר יהיה לבדוק מי מדיר נשים, מי מקדם נשים, מי עולה בדירוג או יותר בדירוג.
עודד פורר: בעצם מעבירים את הכוח לציבור שהוא, ויסלחו לי כאן שני הרגולטורים הבכירים, הציבור הופך להיות הרגולטור.
עודד פורר: הכוונה היא בעצם לא לייצר איזה שהם כבלים וחקיקה ותקנות, כאלה יש לנו מספיק, אלא לייצר ויז'ואל לציבור שהוא יוכל לבוא ולהגיד האם יש פה שוויון במוקדי קבלת ההחלטות בחברה, איך היא מנוהלת.
עודד פורר: אני כן חייב לומר, שמסקירה שערכה הלשכה המשפטית של הכנסת לפני כשנה, מצאו שמחקרים מעידים על תוצאות חיוביות עבור החברות שצירפו נשים למועצות מנהלים.
עודד פורר: אחד המחקרים מצא שחברות אמריקאיות שהחלו את חמש השנים, 2011 עד 2016 עם לפחות שלוש נשים במועצת המנהלים שלהן, דיווחו שההכנסות שלהן למניה היו גדולות ב-45% יותר לעומת חברות שבמועצות המנהלים שלהן לא היו נשים.
עודד פורר: מחקר אחר שנערך בין השנים 2006–2012 והשווה בין 2,000 חברות בין-לאומיות, מצא שנוכחות נשים במועצות המנהלים הובילו לשיפור הביצועים המסחריים, ובחברות ששווי השוק שלהן היה יותר מ-10 מיליארד דולר, נוכחות נשים במועצת המנהלים הובילה לשיפור בביצועי המניות ב-26% לעומת חברות שמועצות המנהלים שלהן היו מורכבות מגברים בלבד.
עודד פורר: השירות שהמדד הזה ייתן הוא לא רק יהיה שירות האם אנחנו מקדמים שוויון או לא, אלא האם החברה שבה אנחנו משקיעים, יש לה סיכוי להרוויח גם יותר כתוצאה מהעובדה שאין בה אפליה מצד אחד, ומהצד השני, יש שותפות בין שני המינים בניהול.
עודד פורר: אגב, בכל המדינות שנסקרו באותה סקירה, החברות נדרשו לפרסם דוחות בנוגע למדיניות שילוב נשים שלהן וייצוג הולם לנשים, כולל פרסום שיעור הנשים המועסקות במועצת המנהלים.
עודד פורר: בחלק המדינות אף נדרש לפרסם את שיעור הנשים בדרג ההנהלה הבכירה, שאגב, בעיניי לא פחות חשוב וזה גם חלק ממה שאנחנו רוצים לייצר כאן.
עודד פורר: אנחנו מתחילים היום לראשונה עם שקיפות על ייצוג הולם, ועושים את זה יד ביד עם באמת שני הרגולטורים הבכירים שנוגעים בחברות הציבוריות.
עודד פורר: אני מודה גם ליושבת-ראש הרשות לניירות ערך, ענת, שהרימה מייד את הכפפה בפעם הראשונה שנפגשנו והעלינו את הנושא הזה, ומבינה גם הפוטנציאל של זה בסופו של דבר לבורסה הישראלית, וגם כמובן לד"ר משה ברקת, ממונה שוק ההון והביטוח, שגם בשיחת טלפון ברגע שהנושא עלה, בכלל לא הייתי צריך לשכנע לצרף אתכם לתוך האירוע הזה.
עודד פורר: אני רוצה גם להודות למי שצעדו לפניי כאן בכנסת בנושאים האלה, חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין שהייתה מאוד מאוד פעילה בנושא של קידום דירקטוריות בחברות ציבוריות, וניסתה בכוחותיה כחברת כנסת, לא הייתה יושבת-ראש ועדה אבל ניסתה גם לייצר עוד חשיפה לחשיבות הזו.
עודד פורר: אני בטוח שהיא גם תיקח חלק בהמשך הדברים, וכמובן ארגוני הנשים, ארגון ויצו שפנה אלי גם הוא בנושאים האלה.
עודד פורר: אני רוצה לעבור להצגת הנתונים.
עודד פורר: אני חייב לציין שהתמקדנו באיסוף הנתונים לגבי מועצות מנהלים.
עודד פורר: אני כבר אומר שהמדד מבחינתנו בפעם הבאה יכלול לא רק את חברות מועצות המנהלים אלא גם דירוג נשים בתפקידים בכירים ובהנהלה.
עודד פורר: אחד הסיכומים שהגענו אליהם, זה שבאמת אתם תסייעו בידנו לאסוף את המידע הזה כדי שהוא יהיה נכון.
עודד פורר: בשיח שיש לכם גם ככה עם החברות הרלוונטיות כמובן, אני מקווה שנראה יותר מנהלות כלליות, יותר יושבות-ראש דירקטוריון נוסף על חברות מועצות המנהלים וגם יותר בעלות תפקידים בהנהלה הבכירה, אם זה בכספים או בנושאים אחרים.
עודד פורר: (הצגת מצגת) אפשר להעלות את המצגת של המדד.
עודד פורר: אם אני מסתכל גם קצת על מנכ"ליות ויושבות-ראש, אנחנו מדברים על שתי מנכ"ליות בלבד שמכהנות בחברות שנמצאות במדד ת"א 125, וארבע יושבות-ראש.
עודד פורר: מתוך ארבע יושבות-ראש מועצות המנהלים, שלוש הן בעלות שליטה.
עודד פורר: כשאני מסתכל על 125 חברות, הנתונים האלה די זקוקים לשיפור.
עודד פורר: כולם מדברים על רמזורים עכשיו.
עודד פורר: אנחנו גם מנסים לעשות פה סוג של חברות אדומות וחברות ירוקות.
עודד פורר: מבחינתנו, חברות עם 20% או פחות גיוון מגדרי הן חברות אדומות והן מהוות 48% מהחברות במדד ת"א 125.
עודד פורר: חברה עם 40% או יותר מהוות 16% מהחברות במדד.
עודד פורר: בחברות הביטוח בהן ישנה חובה לייצוג הולם, רק חברה אחת מדורגת ירוקה וחמש מדורגות כאדומות.
עודד פורר: נתחיל מהמובילות בשילוב.
עודד פורר: אנחנו יכולים לראות את אילקס מדילק שמתוך ארבע דירקטורים, שתיים הן נשים, אחת היא דירקטורית חיצונית ואחת אינה דירקטורית חיצונית.
עודד פורר: חברת יוחננוף ובניו, מתוך שישה דירקטורים, שלוש נשים הן בדירקטוריון.
עודד פורר: שטראוס גרופ, מתוך 12 דירקטורים, שש נשים בדירקטוריון.
עודד פורר: שם גם יש יושבת-ראש דירקטוריון.
עודד פורר: קבוצת עזריאלי, מתוך תשעה דירקטורים, ארבע נשים בדירקטוריון.
עודד פורר: בנק לאומי, מתוך תשעה דירקטורים, ארבע נשים בדירקטוריון.
עודד פורר: אם אני עובר לחברות האדומות, אז הבנק הבינלאומי הראשון, מתוך תשעה חברי מועצת מנהלים, אין ייצוג נשי בכלל.
עודד פורר: זה נתון די מטריד.
עודד פורר: חברת ארד, מתוך 12 חברים, רק אישה אחת שהיא דירקטורית חיצונית.
עודד פורר: בזק, מתוך 11 חברים, רק אחת שהיא דירקטורית חיצונית.
עודד פורר: בתי הזיקוק, מתוך 11 חברים, רק חברה אחת, ומיטרוניקס, מתוך תשעה חברים, רק חברה אחת.
עודד פורר: אנחנו עשינו עוד שקף שנוגע לייצוג הולם בחברות הביטוח.
עודד פורר: אי.
עודד פורר: איי, חברה לביטוח, מתוך שמונה חברים בדירקטוריון, רק אחת אישה.
עודד פורר: הכשרה חברה לביטוח, מתוך שבעה, רק אחת אישה.
עודד פורר: הפניקס אחזקות, מתוך תשעה דירקטורים, רק שתי נשים.
עודד פורר: הראל, מתוך 11 דירקטורים, רק שתי נשים.
עודד פורר: כלל אחזקות, מתוך חמישה דירקטורים, שתי נשים.
עודד פורר: מגדל, מתוך שבעה, אישה אחת.
עודד פורר: מנורה, מתוך שישה דירקטורים, רק אישה אחת.
עודד פורר: אילון, מתוך שמונה חברי מועצת מנהלים מכהנות שלוש נשים.
עודד פורר: אפשר לעבור לשקף הבא שהוא בעצם תוצאות המדד בהתאם לאחוזים.
עודד פורר: אפשר לראות את העשירייה האדומה ואת העשירייה הירוקה.
עודד פורר: אני מצפה שאנחנו נראה תנודות במדדים האלה כשאנחנו נפרסם את המדד הזה אחת לחצי שנה.
עודד פורר: אני חושב שיש פה אמירה ציבורית מאוד מאוד חשובה ואני אשמח גם לשמוע התייחסות של החברות האלה, חלקן כבר נרשמו לדיון, ככל שהן מעוניינות.
ענת גואטה: תודה, עודד.
ענת גואטה: אני שמחה להשתתף בדיון הזה.
ענת גואטה: יפה לראות גם שבחדר הזה יש ייצוג נשים הולם, וכן ירבו.
עודד פורר: אני קיבלתי הרבה מאוד ביקורות על העובדה שגבר עומד בראשות הוועדה, ואני חייב לומר, אמרתי את זה אז, אני אומר את זה גם עכשיו, וזה גם חלק ממה שאנחנו רוצים.
עודד פורר: אנחנו מדברים על שילוב.
עודד פורר: חשוב שפה גם בשולחן הזה, דווקא העובדה שיש גברים ונשים בוועדה לקידום מעמד האישה, שמבינים שזה לא הביזנס הפרטי רק של קבוצת הנשים לקדם את הנושא הזה, אלא זה הביזנס של כל החברה כולה.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל הבעיה שאנחנו, כשנכנסות להשתלב, לוקח לנו הרבה זמן לטפס למעלה.
עאידה תומא סלימאן: גברים משתלבים ישר למנהיגות.
עודד פורר: לא תמיד.
ענת גואטה: אני באמת מעריכה את הפנייה שלך אלי.
ענת גואטה: אני מאוד מאמינה בנושא של פיתוח מודעות ציבורית כדי לקדם את הנושא הזה.
ענת גואטה: אני חושבת שאתה מאוד צודק בהבחנה שלך שהכוח בסוף נמצא בידי הציבור ולציבור יש יכולת להשפיע על האג'נדה של מי שמנהל את כספו גם בהקשר של גיוון מגדרי וגם בנושאים חשובים אחרים.
ענת גואטה: אני רוצה לומר גם שבסך הכול כשמסתכלים על המקום שמדינת ישראל נמצאת בו מבחינת הנושא של ייצוג נשים בדירקטוריונים של חברות ציבוריות, אז ביחס לעולם ישראל נמצאת בסך הכול במקום טוב.
ענת גואטה: אני חושבת שהייתה התקדמות לאורך השנים, בטח בהשוואה לארצות הברית וגם בהשוואה למדינות באירופה שבהן אין מכסות רגולטוריות.
ענת גואטה: אנחנו בחרנו בשיטה הוולונטרית עד כה, ועד כה באמת אפשר לראות התקדמות איטית.
ענת גואטה: בסך הכול ממוצע הנשים בדירקטוריונים של חברות ציבוריות שלגביהן יש לנו מידע גלוי, הוא אמנם לא נמצא בטופ אבל אנחנו נמצאים במקום טוב באמצע.
ענת גואטה: אני גם מסכימה שמכאן צריך להתמיד ולהשתפר, כי בסופו של דבר ההשפעה המטיבה של נוכחות נשים בעמדות ניהול לא רק של תאגידים, אגב, גם של מדינות בתקופת הקורונה.
ענת גואטה: יש מחקרים שמראים שמדינות שנוהלו על ידי נשים הצליחו להשיג הישגים מרחיקי לכת ביכולת שלהם להתגבר על הנגיף, ולכן האימפקט של נוכחות נשים מיטיבה בצמתי קבלת החלטות, היא קיימת, היא מוכחת והיא חשובה לא רק ברמה הערכית-החברתית אלא גם ברמה של הערכים העסקיים שהיא מייצרת לכלכלה.
ענת גואטה: בתוך ההקשר הזה אני חושבת שהפרסום של המדד הוא באמת חשוב.
ענת גואטה: הוא סוג של זרקור שללא ספק ינווט את תשומת הלב הציבורית לנושא הזה שלא נמצא כרגע מספיק בפוקוס.
ענת גואטה: יחד עם זאת, צריך לזכור, ואני תמיד מקפידה לומר את הדברים בקונטקסט הזה ואמרתי את הדברים האלה גם לך, עודד, כשנפגשנו.
ענת גואטה: החברות הציבוריות, ההבדל בינן לבין החברות הפרטיות הוא יחיד, ובכך שהחברות הציבוריות הן שקופות ומפרסמות מידע לציבור המשקיעים מכיוון שהן בחרו לגייס מקורות בשוק הציבורי.
ענת גואטה: היום החברות הפרטיות שנמצאות בשוק הפרטי הן חברות שגם מערבות כספי ציבור בהשקעות בהן, מכיוון שאנחנו יודעים שהמשקיעים המוסדיים מנהלי כספי הציבור משקיעים חלקים הולכים וגדלים גם בחברות פרטיות ככל שחולפות השנים, ולכן הציבור מעורב בדלת האחורית דרך השקעות הגופים המוסדיים גם בחברות הפרטיות.
ענת גואטה: מכיוון שהערך של ייצוג נשים בדירקטוריונים ובהנהלות הוא ערך חשוב גם ברמה החברתית וגם ברמה העסקית, בעיניי כל הטיפול בנושא הזה צריך להיות טיפול ברמה של דירקטיבה רחבה ולא ברמה של רגולציה שמתייחסת רק למגזר של החברות הציבוריות בגלל שזה נוח, בגלל שהן מפרסמות נתונים, בגלל שקל למדוד את הנתונים האלה.
ענת גואטה: כל האזור האחר שנמצא כרגע בחשיכה של חברות פרטיות, אין לנו נתונים לגביו.
ענת גואטה: אני יודעת שמשה ברקת, לגבי החברות המפוקחות שלו יודע להציג נתונים.
ענת גואטה: השקיפות הזאת היא שקיפות שלא קיימת בשוק הציבורי, ואם כבר מחליטים לקדם את הנושא הזה שהוא נושא מאוד מאוד חשוב, אני חושבת שנכון לקדם אותו בצורה רחבה ולא לייצר קנס רגולטורי כלפי חברות ציבוריות שבסוף יש להן אלטרנטיבה מאוד ברורה, מאוד מיידית, מאוד פשוטה או לעבור לאזורים מקבילים שבהם אין חובות רגולטוריות כאלה או לעבור לשוק הפרטי, לכן הארביטראז' הזה בין השוק הפרטי לשוק הציבורי, חשוב שנביא אותו למימדים שבו השוק הציבורי ממשיך להיות מסוגל להתפתח ולהתקיים במדינת ישראל, ולא לייצר ארביטראז' רגולטורי כזה שיגרום לחברות ציבוריות לא לרצות להיות שקופות יותר, לכן אני מאוד בעד לזרקר את הנושא ולקדם אותו בכל דרך אפשרית.
ענת גואטה: בעיניי, אנחנו צריכים כל הזמן להקפיד שהקידום של הנושא הזה יהיה קידום רוחבי לגבי כל החברות באשר הן ולא רק לגבי חברות ציבוריות.
ענת גואטה: אני מברכת אותך על המהלך ואנחנו נשמח באמת לתמוך במגמות שמתייחסות לפתרונות רוחביים ולא ספציפיים.
עודד פורר: אחת האפשרויות בחוק חובת המרכזים, מדינת ישראל קבעה שאם מגיעות עם ניקוד שווה שתי חברות ולאחת יש בהנהלה נשים ולשנייה אין, אז תקבל החברה עם הנשים בהנהלה את הזכייה.
עודד פורר: אני חושב שכאן צריך לתת איזשהו פקטור מעבר, ויכול להיות שיש מקום לתקן את חוק חובת המכרזים.
עודד פורר: בסוף כשמדינה מוציאה כסף, שם אני חושב שהיא צריכה לבדוק באמת על מי היא מוציאה ועל מה היא מוציאה.
עודד פורר: כאן אפשר יהיה אולי להגיע גם לחברות הפרטיות שאנחנו בכלל לא מכירים אותן, לא את ולא משה.
עודד פורר: הרוב לא נמצאות אצלכם.
עודד פורר: בבקשה, משה.
משה ברקת: ראשית, אני גם כן רוצה לברך אותך קודם כל על התפקיד.
משה ברקת: אין לי ספק שאתה תקדם את התפקידים האלה כמו כל אחד אחר.